Дирхам
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/53/Dirham.svg/220px-Dirham.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/34/Dirham_of_Umar_II%2C_718-719.jpg/220px-Dirham_of_Umar_II%2C_718-719.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5c/Arab-Sasanian_Dirham_in_the_name_of_al-Hajjaj_ibn_Yusuf.jpg/220px-Arab-Sasanian_Dirham_in_the_name_of_al-Hajjaj_ibn_Yusuf.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/e/e5/Silver_Dirham.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6c/Silver_hoard_from_Lublin-Czech%C3%B3w.jpg/220px-Silver_hoard_from_Lublin-Czech%C3%B3w.jpg)
Дирхам, дирхем или дирхм (арап. درهم), била је, а у неким случајевима, још увијек је валута у неколико арапских земаља. Раније је била повезана са јединицом масе (османски драм) у Османском царству и ранијим персијским државама. Назив је изведен из назива древне грчке валуте, драхме.[1]
Јединица масе[уреди | уреди извор]
Дирхам се као јединица масе користио широм сјеверне Африке, Средњег истока, Персије, са различитим вриједностима.
У касном Османском царству, стандардни дирхам (Шаблон:Јез-осмтур) имао је 3,207 грама;[а] 400 дирхама је било једнако једној оки. Османски дирхам је био заснована сасанидском драхму, а који је био заснована римској дра(х)ми.
У Египту 1895. године, једна дирхам је имао 47,661 троа грана.[1]
Тренутно постоји покрет унутар исламског свијета да се оживи дирхам као јединица масе за мјерење сребра, мада је тачна вриједност спорна (или 3 грама или 2,975 грама).[4]
Историја[уреди | уреди извор]
Ријеч ’дирхам’ поријекло води од драхме (δραχμή, грчког кованог новца.[1] Визанзија је контролисала Левант и трговала са Арабијом, због чега је њен новац био тамо у оптицају у предисламско вријеме, а и послије прихватања ислама. Била је то валута која је напочетку прихваћена као арапска ријеч; затим је крајем 7. вијека кованица постала исламска валута која је носила име суверена и вјерски стих. Дирхам је био у оптицају у многим средоземним земљама, укључујући Ал Андалуз (маорску Шпанију) и Византију (милијарисион), а могао се користити као валута у Европи између 10. и 12. вијека, нарочито у областима повезаним са викинзима, као што су Скандинавски Јорк[б] и Даблин.
Савремена валута[уреди | уреди извор]
Тренутно важеће националне валуте које носе назив дирхам:
Савремене валуте чије подјединице носе назив дирхам или дирам:
- 1 либијски динар састоји се од 1000 дирхама
- 1 катарски ријал састоји се од 100 дирхама
- 1 јордански динар састоји се од 10 дирхама
- 1 таџикистански сомони састоји се од 100 дирама.
Незванична валута савремени златни динар је подијељена на дирхаме.
Види још[уреди | уреди извор]
Напомене[уреди | уреди извор]
- ^ заснова на оки од 1,2828 килограма; према једним подацим износи 3,21 г,[2] док према другим 3,203 грама.[3]
- ^ Поред исламскох дирхама у енглеским ризницама 9. и 10. вијека, лажни дирхам је пронађен у Копергејту у Јорку, на којем се налазило име Исламила Саманија (влада Самаркандом 903—907/8, кован од бакра и преливен сребрнкастим прањем калаја.[5]
Референце[уреди | уреди извор]
- ^ а б в Oxford English Dictionary, 1st edition, s.v. 'dirhem'
- ^ Kelekian, Diran (1911). Dictionnaire turc-français ... (на језику: француски). Mihran. Приступљено 15. 2. 2020.
- ^ Μπαμπινίωτης, Γέωργιος Δ (1998). Λεξικό της νέας ελληνικής γλώσσας με σχόλια για τη σωστή χρήση των λέξεων: ερμηνευτικό, ετυμολογικό, ορθρογραφικό, συνωνύμων, αντιθέτων, κυρίων ονομάτων, επιστημονικών όρων, ακρωνυμιών (на језику: грчки). Kentro Lexikologias. Приступљено 15. 2. 2020.
- ^ Ashtor, E. (24. 12. 2009). „Levantine weights and standard parcels: a contribution to the metrology of the later Middle Ages”. Bulletin of the School of Oriental and African Studies (на језику: енглески). 45 (3): 471—488. doi:10.1017/S0041977X00041525. Приступљено 15. 2. 2020.
- ^ Hall, Richard A. (2010). Viking Age Archaeology (на језику: енглески). Bloomsbury USA. ISBN 978-0-7478-0063-7. Приступљено 15. 2. 2020.