Регулација терапеутских добара
![имаге оф пиллс анд пилл боттле](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a9/Ritalin-SR-20mg-1000x1000.jpg/200px-Ritalin-SR-20mg-1000x1000.jpg)
Регулација терапеутских добара, лекова и терапеутских уређаја, варира у зависности од надлежности. У неким земљама, као што су Сједињене Америчке Државе, она су регулисана на националном нивоу једном агенцијом..[1][2] У другим земљама регулација се врши на државном нивоу, или на државном и националним нивоима путем више организација, као што је то случај у Аустралији[3]
Улога регулације терапеутских добара је првенствено заштита здравља и безбедности популације. Активности регулаторних агенција су усредсређене на осигуравање безбедности, квалитета, и ефикасности терапеутских добара. У већини случајева терапеутска добара морају да буду регистрована пре него што им се дозволи излазак на тржиште. Обично постоји одређени степен ограничења доступности појединим терапеутским добрима у зависности од њиховог ризика за кориснике.
Види још
[уреди | уреди извор]Референце
[уреди | уреди извор]- ^ Мицхаел Гивел (2005). „Пхилип Моррис’ ФДА Гамбит: Гоод фор Публиц Хеалтх?”. Јоурнал оф Публиц Хеалтх Полицy. 26: 450—468.
- ^ Хеалтх Цанада: Другс анд Хеалтх Продуцтс. Оттаwа, Онтарио: Хеалтх Цанада. 2000. ISBN 0-662-29208-1. Приступљено 2. 7. 2010.
- ^ „Регулатион оф тхерапеутиц гоодс ин Аустралиа”. Архивирано из оригинала 22. 04. 2011. г. Приступљено 28. 4. 2011.
Литература
[уреди | уреди извор]- Хеалтх Цанада: Другс анд Хеалтх Продуцтс. Оттаwа, Онтарио: Хеалтх Цанада. 2000. ISBN 0-662-29208-1. Приступљено 2. 7. 2010.