Корисник:Luka Miljković/песак
Devizni rizik
[уреди | уреди извор]Glavni članak: Devizni rizik
Devizni rizik, poznat i kao rizik deviznog kursa ili valutni riziki(engleski Foreign Exchange Risk, FX Risk, Currency Risk), može nastati prilikom transakcije sa inostranom kompanijom kada je jedna valuta jača od druge. Bez obzira da li je reč o malom ili velikom poslu. Sve dok domaća kompanija sarađuje sa nekom inostranom kompanijom, u manjoj ili većoj meri se izlaže deviznom riziku. Postoji nekoliko faktora koji uzrokuju rizik:
- robne cene
- kamatne stope
- inflacija
- devizni kursevi
Tri glavna tipa deviznog rizika
[уреди | уреди извор]Prema Shapiro-u, 2014, postoje tri tipa deviznog rizika:
- Transakcioni rizik
- Translacioni rizik
- Ekonomski rizik
Transakcioni rizik(eng. Transaction risk) predstavlja rizik novčanog toka, odnosno očekivane gubitke koji nastaju prilikom poslovanja u različitoj valuti, kao što je ranije spomenuto.
Translacioni rizik(eng. Translation risk) nije rizik koji je prouzrokovan različitim jezicima, već bilansom stanja, sredstavima, kapitalom i obavezama. Translaciona izloženost riziku naziva se još i računovodstvena izloženost riziku.
Ekonomski rizik je rizik sa kojim preduzeće mora da se suoči. To mogu biti različite politike, različite regulative između zemalja ili trenutna ekonomska situacija u svetu(npr. Bregzit).
--- Neki ljudi bi pomislili da će devizni rizik prouzrokovati samo problem ili gubitak; međutim, neki zapravo mogu profitirati.---
Kako sprečiti
[уреди | уреди извор]Skoro je nemoguće eliminisati rizik; međutim, kompanija može minimizirati rizik kada posluje sa inostranom kompanijom koristeći dve opcije:
- Pre-Hedžing
- Dinamički hedžing
Dinamički hedžing će sprečiti rizik deviznog kursa i omogućiće kompaniji automatsko upravljanje.
Takođe, moguće је izračunati potencijalni gubitak ili kolikom riziku je kompanija izložena gledajući račune. Dovoljno pogledati u evidenciju i uzеti popis odatle. Pre svega, potrebno je obratiti pažnju na svaku potrošnju novca za inostranu aktivnost. To može biti bilo koji izdatak koji, kao što je isplata osobe koja radi u inostranstvu ili bilo koja investicija u svetskim obveznicama, fondovima ili akcijama.
Rizik likvidnosti
[уреди | уреди извор]Glavni članak: Rizik likvidnosti
Videti još: Likvidnost
Ovo je rizik gde se given security? ili sredstva ne mogu dovoljno brzo razmeniti na tržištu kako bi se izbegli gubici (ili stvorio potreban profit). Postoje dva tipa rizika likvidnosti:
- Likvidnost sredstava – Sredstvo se ne može prodati usled nedostatka likvidnosti na tržištu – suštinski, to je potskup tržišnog rizika. Može se obračunati kao:
* proširenje bid-offer spread? * stvaranja eksplicitnih likvidnih rezerva/zaliha * produženje perioda posedovanja sredstava zarad izračunavanja vrednosti izložene riziku(eng. VaR – Value at Risk)
- Likvidnost finansiranja – rizik gde obaveze:
* ne mogu biti isplaćene pre nego što pristignu * mogu samo biti isplaćene po neekonomičnim cenama * mogu biti specifično imenovane ili sistematične
Tržišni rizik
[уреди | уреди извор]Glavni članak: Tržišni rizik
Četiri standardna faktora tržišnog rizika su rizik akcijskog kapitala, rizik kamatne stope, valutni rizik i robin rizik.
Rizik cene akcijskog kapitala(eng. equity risk) je rizik da će doći do promene cene akcija(koje nisu vezane za određenu kompaniju ili državu) ili do neke iznenadne promene. Prilikom dugoročnog investiranja, akcijski kapital donosi povraćaj koji premašuje stopu povraćaja bez rizika. Razlika između povraćaja i stope bez rizika je poznata kao premija akcijskog kapitala. Investiranje u akcijski kapital podrazumeva da veći rizik donosi veći povraćaj. Hipotetički, investitor će biti nagrađen za veću sklonost ka riziku i tako će imati veći podsticaj da investira u rizičnije akcije. Značajan udeo rizičnijih/profitabilnijih investicija dolazi sa tržišta u razvoju koja su prepoznatljiva kao promenljiva.
Rizik kamatne stope(eng. interest rate risk) je rizik da će doći do promene kamate ili do neke iznenadne promene. Promene na tržištu kamatnih stopa i njenih uticaja na mogućnosti banaka dovode do rizika kamatne stope. Rizik kamatne stope može delovati na finansijsku poziciju banke i dovesti do nepoželjnih finansijskih rezultata. Mogućnost promene kamatne stope u bilo kom trenutku može imati i pozitivne i negativne efekte na banke i korisnike. Ukoliko banka izda hipoteku na 30 godina na kamatu od 4% i kamata poraste na 6%, banke su na gubitku a klijenti su na dobitku. Ovo je oportunitetni trošak za banku i razlog zašto banke mogu biti pod finansijskim uticajem(pritiskom).
Valutni rizik(eng. currency risk) je rizik da će doći do promene deviznog kursa određene valute ili do neke iznenadne promene, što ima uticaja, na primer, na vrednost sredstava u toj valuti. Fluktuacija valute na tržištu može drastično uticati na internacionalnu vrednost kompanije zato što cena utiče na domaće i strane proizvode kao i zato što je vrednost strane valute izražena preko sredstva i obaveza. Kada se poveća ili smanji vrednost valute preduzeće može imati rizik zavisno od toga gde i u kojoj valuti posluje. Fluktacije na deviznom tržištu mogu imati efekta i na izvoz i na uvoz internacionalne kompanije. Na primer, ukoliko evro oslabi u odnosu na dolar, američki izvoznici su na gubitku, dok su uvoznici na dobitku. To je zbog toga što je potrebno manje dolara kako bi se kupio jedan evro, pa SAD želi da kupi proizvode, dok EU želi da ih proda; trenutno je skupo za EU da uvoze iz SAD. Robni rizik(eng. Commodity risk) je rizik da će doći do promene cene robe(npr. kukuruza, bakra, sirove nafte) ili do neke iznenadne promene. Postoji puno varijacija u veličini rizika kod proizvođača i potrišača u cilju zaštite.
Operativni rizik
[уреди | уреди извор]Glavni članak: Operativni rizik
Operativni rizik predstavlja rizik sa kojim kompanija ili pojedinac mora da se suoči zbog sopstvenih delatnosti i donetih odluka vezanih za investicije.