Чврсница
![]() | Овај чланак садржи списак литературе, сродне писане изворе или спољашње везе, али његови извори остају нејасни, јер нису унети у сам текст. |
Чврсница | |
---|---|
![]() Планина Чврсница, поглед са пута уз Неретву. | |
Географске карактеристике | |
Највиша тачка | Плочно |
Ндм. висина | 2228 m |
Координате | 43° 37′ 00″ С; 17° 37′ 00″ И / 43.616667° С; 17.616667° И 43° 37′ 00″ С; 17° 37′ 00″ И / 43.616667° С; 17.616667° И |
Географија | |
Државе | ![]() |
Масив | Динарске планине |
Чврсница је планина у северозападној Херцеговини.
На истоку граничи долином реке Неретве, са северозапада Дугим пољем на којем је Блидиње језеро, са севера долином реке Дољанке, а са југа долином реке Дрежанке. Припада Динарском планинском систему. Највиши врх Чврснице је Плочно 2228 m. Морфолошки Чврсница је крашка висораван у висини од 1800 до 2100 m, са које се дижу гребени. Долина Диве Грабовице и удолина која ту реку спаја са Дугим пољем дели планину на два дела: Мухарица на североистоку, са врховима Велики Вилинац 2116 m и Мали Вилинац 1988 m, те Чврснице у ужем смислу, на југозападу.
Чврсница је грађена од мезозојских кречњачких и доломитских стена, са јако израженим површинским и подземним крашким облицима врло сиромашним водом. Токови југоисточног подножја настају од извора који избијају на местима контакта кречњака и шкриљаца. У дилувију на Чврсници су били развијени ледници који су створили циркове око врхова и наталожили морене у завали Дугог поља. Чврсница обилује пашњацима, што даје могућност за развој сточарства.
Литература
[уреди | уреди извор]- Мала енциклопедија Просвета (3 изд.). Београд: Просвета. 1985. ISBN 978-86-07-00001-2. Недостаје или је празан параметар
|title=
(помоћ) - Марковић, Јован Ђ. (1990). Енциклопедијски географски лексикон Југославије. Сарајево: Свјетлост. ISBN 978-86-01-02651-3.