Исетионска киселина
Изглед
![]() | |
![]() | |
Називи | |
---|---|
IUPAC назив
2-hidroksietanesulfonska kiselina
| |
Идентификација | |
3Д модел (Jmol)
|
|
ChemSpider | |
ECHA InfoCard | 100.003.169 |
КЕГГ[1] | |
| |
Својства | |
C2H6O4S | |
Моларна маса | 126,13 g/mol |
Густина | 1,63 g/cm3 |
Тачка топљења | 191-194 °C |
Тачка кључања | 100 °C (212 °F; 373 K) |
Уколико није другачије напоменуто, подаци се односе на стандардно стање материјала (на 25 °C [77 °F], 100 kPa). | |
![]() ![]() ![]() | |
Референце инфокутије | |
Исетионска киселина је сулфонска киселина са кратким алкилним ланцем и терминалном хидроксилном групом. Она је течност растворна у води која се користи у производњи благих, биоразградивих и високо пенећих ањонских сурфиканата. Они омогућавају нежно чишћење и мек осећај коже.[4]
Синтетичка исетионска киселина се добија реакцијом етилен оксида са раствореним натријум бисулфитом, и користи се у индустријској производњи таурина.[5]
Биолошки значај
[уреди | уреди извор]Недавна испитивања на исечцима срца паса сугеришу да срчано ткиво можда има способност конверовања таурина у исетионску киселину. Додатни експерименти су демонстрирали да ово ткиво може да синтетише таурин из цистина.[6]
Референце
[уреди | уреди извор]- ^ Јоанне Wиxон; Доуглас Келл (2000). „Wебсите Ревиеw: Тхе Кyото Енцyцлопедиа оф Генес анд Геномес — КЕГГ”. Yеаст. 17 (1): 48—55. дои:10.1002/(СИЦИ)1097-0061(200004)17:1<48::АИД-YЕА2>3.0.ЦО;2-Х.
- ^ Li Q, Cheng T, Wang Y, Bryant SH (2010). „PubChem as a public resource for drug discovery.”. Drug Discov Today. 15 (23-24): 1052—7. PMID 20970519. doi:10.1016/j.drudis.2010.10.003.
- ^ Evan E. Bolton; Yanli Wang; Paul A. Thiessen; Stephen H. Bryant (2008). „Chapter 12 PubChem: Integrated Platform of Small Molecules and Biological Activities”. Annual Reports in Computational Chemistry. 4: 217—241. doi:10.1016/S1574-1400(08)00012-1.
- ^ „Chemical land 21”. Isethionic acid. Архивирано из оригинала 14. 05. 2011. г. Приступљено 16. 9. 2005.
- ^ Kosswig, Kurt (2000). „Sulfonic Acids, Aliphatic”. Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry. Wiley-VCH. doi:10.1002/14356007.a25_503.
- ^ W.O Read and J.D.Welty (1961). „Synthesis of Taurine and Isethionic Acid by Dog Heart Slices”. The Journal of Biological Chemistry. 237: 1521—1522.
Literatura
[уреди | уреди извор]- Kosswig, Kurt (2000). „Sulfonic Acids, Aliphatic”. Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry. Wiley-VCH. doi:10.1002/14356007.a25_503.