Википедија:Сјајни чланци/Гласање/Постављање/Марија Монтесори
Након више дана напорног рада, тестирања и тражења података о овој дивној особи, прегледах критеријуме и правила гласања још једном па одлучих да поставим чланак на гласање.
Гласање траје до 4. августа у 02:53. --Дарко Максимовић (разг.) 02:54, 28. јул 2008. (CEST)
Гласови
[уреди | уреди извор]за --Дарко Максимовић (разг.) 02:54, 28. јул 2008. (CEST)
за --Саша Стефановић ® 11:09, 28. јул 2008. (CEST)
за Драго ми је да и педагози добијају свој простор међу биографијама.--Metodicar
Пиши! 11:12, 28. јул 2008. (CEST)
за Није битно на коју тему је чланак, већ је битно да је квалитетно одрађен. ---Славен Косановић- {разговор} 14:04, 28. јул 2008. (CEST)
за --Јован Вуковић (р) 12:50, 29. јул 2008. (CEST)
за--Sanja
разговорстраница 17:25, 29. јул 2008. (CEST)
за - Nije baš tema koja me interesuje, ali smatram da jeste za sjajan. --loshmi (разговор) 21:07, 31. јул 2008. (CEST)
за - ВВВладимир (разговор) 12:57, 1. август 2008. (CEST)
за - Мада се више од пола чланка, превише опширно бави методом Монтесори, што мислим да припада у чланак о самој методи. Али, каснијом прерадом се овај однос може промијенити. --Kaster (разговор) 14:28, 1. август 2008. (CEST)
за—VLADA (разговор) 18:07, 3. август 2008. (CEST)
- Влада је почео да ради 23. јула, нисам сигуран рачуна ли се његов глас? Никола (разговор) 20:14, 4. август 2008. (CEST)
- Правило за сјајне чланке је 100 измена у ГИП до почетка гласања, што је Влада прешао (не за пуно, али рекао бих да јесте), тако да глас важи --Dzordzm (разговор) 06:12, 5. август 2008. (CEST)
- Влада је почео да ради 23. јула, нисам сигуран рачуна ли се његов глас? Никола (разговор) 20:14, 4. август 2008. (CEST)
Коментари
[уреди | уреди извор]Oна је готово ирелевантна ван подручја Италија-Британија-САД. Међтим, бирали смо и чланке попут „окупација Луксембурга“, тако да је све могуће. —Јакша (разговор) 07:58, 28. јул 2008. (CEST)
Nevezano za glasanje, samo da propratim komentarom Jakšinu primjedbu: skoro svaka civilizovana zemlja na svijetu ima "Montessori society", a na svim fakultetima pedagogije u svijetu Montesori ne samo da se priznaje kao daleko ispred svog vremena i intenzivno uči, nego i kao nešto čemu se teži u savremenom obrazovanju. Npr. u Hrvatskoj već ima jedna Montesori škola a i Srbija ima svoje Montesori društvo: http://www.montesori.org.rs/ --Дарко Максимовић (разг.) 13:46, 28. јул 2008. (CEST)
- Нећу ометати избор ако други мисле да је ово вредан чланак. Формално гледано, он јесте квалитетнан. У вези помињања „цивилизоване земље“, наши чланци су великим делом преводи енглеских чланака. Стога они рефлектују америчку културу и амерички поглед на свет. Наравно, кад нешто има у Америци, одмах ће се снобови у Србији импресионирати. —Јакша (разговор) 14:26, 29. јул 2008. (CEST)
- Иако је ово већ скретање с теме: Марија Монтесори је 1949. године била једна од три особе номиноване за Нобелову награду за мир. То није америчка него међународна награда. Даље, као што се такође види у чланку, Марија Монтесори је била на италијанским кованицама од 200 лира током 1980их и новчаницама од 1000 лира током 1990их (код нас су на кованицама и новчаницама Никола Тесла, Вук Караџић, Мокрањац итд. а прије Марије Монтесори на новчаницама од 1000 лира је била слика Марка Пола). Марија Монтесори је била блиска пријатељица Гандија, Нехруа и Тагоре. Једини који су омаловажавали њену теорију били су италијански и њемачки фашисти 1930их и 1940их година и због тога је била прогнана прво у Енглеску а затим у Холандију и све њене школе погашене у тим земљама. Поред САД (преко 1100), Енглеске (преко 500) и Аустралије (око 160), бројне Монтесори школе постоје у земљама широм свијета, нарочито у Канади (33), Њемачкој (не знам податак али листу можеш видјети овдје) и Холандији. Њен образовни систем се добрим дијелом примјењује и у Индији, а својевремено је био ширен и у Африци. Списак се наставља. --Дарко Максимовић (разг.) 15:01, 29. јул 2008. (CEST)
- Марија Монтесори је својеврсни насљедник и настављач филозофије педагошких великана попут Песталоција и Фребела, који су опет били под великим утицајем Русоа, и на њиховој теорији темељи добар дио свог рада. Може се рећи да је Марија Монтесори чак једна од карика у еволутивном ланцу педагогије који води ка данашњем схватању развоја дјетета. Не треба бити сноб па цијенити такав рад такве особе. --Дарко Максимовић (разг.) 15:01, 29. јул 2008. (CEST)
- На новчаницама је и (великан?) Ђорђе Вајферт. Да ли је и Слободан Милошевић био својевремено номинован за Нобелову награду за мир? Такве моралне и интелектуалне нуле попут Ал Гора су добиле ову награду, тако да нечија номинација није нарочита сензација. —Јакша (разговор) 15:31, 29. јул 2008. (CEST)
- На страну да ли је позната или није позната, али колико је мени познато никада критеријум за избор сјајног текста није био да ли пише о познатој теми. Свакако се могу написати сјајни чланци и о много опскурнијим темама, докле год је тема уопште завредила да се нађе на Википедији. Никола (разговор) 20:18, 4. август 2008. (CEST)
- Гласање је завршено:
За Уздржаних Против % за Закључак 10 0 0 100% Чланак је изабран за сјајан.