Ђурђевдански крст (Крагујевац)
44° 01′ 46″ С; 20° 56′ 15″ И / 44.0293653° С; 20.9374635° И
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e6/%C4%90ur%C4%91evdanski_krst_in_Kragujevac_06.jpg/200px-%C4%90ur%C4%91evdanski_krst_in_Kragujevac_06.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/41/%C4%90ur%C4%91evdanski_krst_in_Kragujevac_11.jpg/200px-%C4%90ur%C4%91evdanski_krst_in_Kragujevac_11.jpg)
Ђурђевдански крст је велики крст који је 2010. године подигнут на улазу у Крагујевац. Постављен је као хришћанско обележје града. Налази се на „острву” кружног тока на магистралном путу Баточина–Крагујевац, у приградском насељу Петровац. Висок је 18 метара и највећег распона 11 метара.[1]
Изглед крста
[уреди | уреди извор]Ђурђевдански крст је израђен у складу са канонским предањем цркве. Висине је 18 метара и највећег распона 11 метара. У укупну висину улази и постамент висине 2,7 метара. Израђен је од белог ливеног бетона. Са предње стране (из правца Баточине) налази се у барељефу израђено Распеће висине 6 метара, а са задње стране, такође у барељефу, икона Светог Ђорђа,[2] заштитника града,[3] пречника 2,6 метара. Аутор је крагујевачки вајар Зоран Илић.[4]
Крст се налази на кружном „острву” пречника 55 метара, кружног тока на раскрсници „Петровац”, на магистралном путу Баточина–Крагујевац у Крагујевцу (улица Лепенички булевар.[5]
Историја
[уреди | уреди извор]Ђурђевдански крст подигао је Град Крагујевац као хришћанско обележје Крагујевца, првог престоног града модерне Србије (1818—1841). Средства за реализацију пројекта планирана су у буџету града Крагујевца за 2010. годину, а постављење је финансирано и из донација.[5] Крст је освештан 21. јула 2010. године.[2] Уз свештенство шумадијске епархије свечано су га освештали патријарх српски Иринеј и епископ шумадијски Јован.[3]
Од самог почетка и одлуке да се постави, крст је тема многих спорења и полемика. Оспоравана је на брзину донета одлука, положај крста магистралном правцу, а за неке је била спорна и естетика објекта.[1] Године 2013. покренут је и судски спор због неплаћених трошкова изградње.[4]
До данас је крст већ постао симбол града. Често има улогу током различитих манифестација, па се, на пример, у оквиру обележавања 17. новембра, Светског дана превремено рођене деце (популарно названог и „љубичасти новембар”) у знак подршке осветљава љубичастом бојом.[6]
Галерија
[уреди | уреди извор]- Поглед на крст при уласку у Крагујевац
- Поглед на крст при изласку из Крагујевца
Референце
[уреди | уреди извор]- ^ а б Карталовић, Бране (26. 3. 2010). „Ђурђевдански симбол хришћанског Крагујевца”. Politika Online. Приступљено 2024-02-23.
- ^ а б „ПАТРИЈАРХ ИРИНЕЈ ОСВЕШАО ЂУРЂЕВДАНСКИ КРСТ У КРАГУЈЕВЦУ”. Епархија Шумадијска. Приступљено 2024-02-23.
- ^ а б „Освештан Ђурђевдански крст”. РТС. 21. 7. 2010. Приступљено 2024-02-26.
- ^ а б Карталовић, Б. (17. 3. 2016). „Ђурђевдански крст завршио на суду”. Politika Online. Приступљено 2024-02-23.
- ^ а б „ODLUKA O POSTAVLJANJU HRIŠĆANSKOG OBELEŽJA - "ĐURĐEVDANSKI KRST"”. Sl. list grada Kragujevca. 8/2010. 2010.
- ^ „"Ljubičasti novembar" se obeležava i u Kragujevcu”. FEFA. 17. 11. 2021. Приступљено 2024-02-26.
Спољашње везе
[уреди | уреди извор]- „Đurđevdanski Krst: Photos, Map & Reviews [2024]”. TRIP.COM (на језику: енглески). Приступљено 2024-02-23.
- Vidusa, Petko Nikolić (2015-10-19). „ĐURĐEVDANSKI KRST I SIMBOLIKA NJEGOVIH MJERA”. PETKO NIKOLIC VIDUSA - VIDUŠA. Приступљено 2024-02-23.
- Badovinac, Nenad (2012-11-28). „KRAGUJEVAC - KRST NA ULASKU U GRAD”. Записи и Репортаже. Приступљено 2024-02-23.
- „Kragujevac, Đurđevdanski krst”. Mapio.net (на језику: енглески). Приступљено 2024-02-26.
- Mihajlović, Branka (2010-07-16). „Mit o bedemu hrišćanske Evrope”. Radio Slobodna Evropa. Приступљено 2024-02-26.
- „Gigantski krstovi u Srbiji: Da li je veličina stvarno bitna?”. NOVA portal. 2020-10-08. Приступљено 2024-02-26.