Пиротехничка бојила
Изглед
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/da/Flammenf%C3%A4rbungLi.png/100px-Flammenf%C3%A4rbungLi.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7c/Flametest--Cu.swn.jpg/100px-Flametest--Cu.swn.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a8/Flammenf%C3%A4rbungCa.png/100px-Flammenf%C3%A4rbungCa.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e5/Flametest--Na.swn.jpg/100px-Flametest--Na.swn.jpg)
Пиротехничко бојило је хемијско једињење које узрокује да пламен гори одређеном бојом. Користе се за стварање боја у пиротехничким композицијама као што су ватромети и обојени пламени. Материје које производе боју обично се стварају од других хемикалија током реакције. Широко се користе соли метала; елементарни метали се ретко користе (нпр. бакар за плави пламен).
Боја пламена зависи од катјона метала; ањон соли има врло мало директног утицаја. Међутим, ањони утичу на температуру пламена, како је повећавају (нпр. нитрати, хлорати) тако и смањују (нпр. карбонати, оксалати), индиректно утичући на јачину и сјај пламена. За адитиве који снижавају температуру, граница бојења може бити око 10–20 теж.% композиције.[1]
Неки уобичајени примери су:
Боја | Име једињења | Хемијска формула | Напомене |
---|---|---|---|
Црвено | Стронцијум нитрат | Ср(НО3)2 | Уобичајен. Користи се са донаторима хлора. Одлична црвена боја, посебно са металним горивима. Користи се у многим композицијама укључујући сигналне пламене. |
Црвено | Стронцијум карбонат | СрЦО3 | Уобичајен. Даје добру црвену боју. Успорава сагоревање композиција, разлаже се стварајући угљен-диоксид. Пламени успоривач у барутима. Јефтин, нехигроскопан, неутралише киселине. Супериоран у односу на стронцијум оксалат у одсуству магнезијума. |
Црвено | Стронцијум оксалат | СрЦ2О4 | Разлаже се дајући угљен-диоксид и угљен-моноксид. У присуству магнезијумовог горива, угљен моноксид смањује честице магнезијум оксида, стварајући гасовити магнезијум и елиминишући зрачење црног тела честица МгО, што доводи до јасније боје. |
Црвено | Стронцијум сулфат | СрСО4 | Уобичајен. Високотемпературни оксидант. Користи се у мешавинама стробоскопа и неким црвеним композицијама на бази метала. |
Црвено | Стронцијум хлорид | СрЦл2 | Уобичајен. Производи светло црвени пламен. |
Наранџасто | Калцијум карбонат | ЦаЦО3 | Производи наранџасти пламен. Даје угљен-диоксид при разградњи. Често се користи у ватромету као замена за стронцијум. |
Наранџасто | Калцијум хлорид | ЦаЦл2 | |
Наранџасто | Калцијум сулфат | ЦаСО4 | Високотемпературни оксидант. Одличан извор наранџе у стробоскопским композицијама. |
Наранџасто | Хидрирани калцијум сулфат | ЦаСО4(Х2О)x* | Ознака * означава да ће једињење горети наранџасто где је x=0,2,3,5. |
Златно/жуто | Прах дрвног угља | ||
Жуто | Натријум бикарбонат | НаХЦО3 | Компатибилан са калијум хлоратом. Мање смањење брзине сагоревања од натријум карбоната. Некомпатибилан са магнезијумом и алуминијумом, реагује развијајући гас водоника. |
Жуто | Натријум карбонат | На2ЦО3 | Хигроскопан. Значајно смањује брзину сагоревања, разлаже угљен-диоксид који се развија. Јако алкалан. Веома ефикасна боја, може се користити у малим количинама. Кородира магнезијум и алуминијум, некомпатибилан је са њима. |
Жуто | Натријум хлорид | НаЦл | Губи хигроскопност при загревању. Кородира метале. |
Жуто | Натријум оксалат | На2C2О4 | Нехигроскопан. Благо реагује са магнезијумом, нема реакције са алуминијумом. |
Жуто | Натријум нитрат | НаНО3 | Такође делује као оксидант. Светао пламен, који се користи за осветљење. |
Жуто | Криолит | На3АлФ6 | Једна од ретких натријумових соли која је нехигроскопна и нерастворљива у води. |
Зелено | Баријум хлорид | БаЦл2 | |
Зелено | Баријум хлорат | Ба(ЦлО3)2 | Класично изражавање зелене боје са шелак горивом. Осетљив на ударце и трење. Оксидатор. |
Зелено | Баријум карбонат | БаЦО3 | Лепа боја када се амонијум перхлорат користи као оксидант. |
Зелено | Баријум нитрат | Ба(НО3)2 | Не превише јак ефекат. Са донорима хлора даје зелену боју, без хлора гори бело. У зеленим композицијама се обично користе перхлорати. |
Зелено | Баријум оксалат | БаЦ2О4 | |
Плаво | Бакар(I) хлорид | ЦуЦл | Најбогатији плави пламен. Скоро нерастворљив у води. |
Плаво | Бакар(I) оксид | Цу2О | Најјефтинија плава боја. |
Плаво | Бакар(II) оксид | ЦуО | Користи се са донаторима хлора. Одлично у композиту звезде. |
Плаво | Базни бакар карбонат | ЦуЦО3·Цу(ОХ)2, 2 ЦуЦО3·Цу(ОХ)2 | Природно се јавља као малахит и азурит. Добар са амонијум перхлоратом и за пламен високе температуре уз присуство хлороводоника. Не распршује се лаку у ваздуху. Мање је отрован од Париског зеленог. |
Плаво | Бакар оксихлорид | 3ЦуО·ЦуЦл2 | Добра плава боја са одговарајућим донором хлора. |
Плаво | Париско плаво | Цу(ЦХ3ЦОО)2.3Цу(АсО2)2 | Бакар ацетоарсенит, смарагдно зелен. Токсичан. Са калијум перхлоратом даје најбоље плаве боје. Нехигроскопн је. Фини прах се лако преноси у ваздуху. Постоји токсична опасност од удисања. |
Плаво | Бакар арсенит | ЦуХАсО3 | Скоро нехигроскопан. Скоро једнако добра боја као бакар ацетоарсенит. Токсичан је. Може се користити са хлоратним оксидансима. |
Плаво | Бакар сулфат | ЦуСО4·5 Х2О | Може се користити са нитратима и перхлоратима. Кисео, некомпатибилан са хлоратима. Са црвеним фосфором у присуству влаге ослобађа топлоту, може се спонтано запалити. Јефтинији од бакарног ацетоарсенита. Безводни бакар сулфат је хигроскопан, може се користити као средство за сушење. Са амонијум перхлоратом добија се скоро лепа плава боја као што се постиже бакар ацетоарсенитом. |
Плаво | Бакарни метал | Цу | Ретко се користе, са другим једињењима је лакше радити. Даје лепу плаву боју у композицијама на бази амонијум перхлората; али реагује са амонијум перхлоратом и ослобађа амонијак у присуству влаге. Композиција мора бити сува. |
Љубичасто | Комбинација црвених и плавих једињења | Ср+Цу | |
Љубичасто | Рубидијумска једињења | Рб | ратко се користи |
Сребрно/бело | Алуминиум прах | Ал | |
Сребрно/бело | Магнезијумски прах | Мг | |
Сребрно/бело | Титанијумски прах | Ти | |
Сребрно/бело | Антимон(III) сулфид | Сб2С3 | |
Инфрацрвено | Цезијум нитрат | ЦсНО3 | две јаке спектралне линије на 852,113 нм и 894,347 нм |
Инфрацрвено | Рубидијум нитрат | РбНО3 |
Референце
[уреди | уреди извор]- ^ Б. Ј. Косанке ет ал. Пyротецхниц Цхемистрy. Волуме 4 оф Пyротецхниц референце сериес, Јоурнал оф Пyротецхницс, 2004 ISBN 1889526150, p. 30