Руска академија
Руска академија | |
---|---|
![]() Зграда у којој је била академија | |
![]() Амблем Руске академије | |
Датум оснивања | 11. октобар 1783. |
Тип | Културна институција |
Локација | ![]() |
Седиште | Санкт Петербург |
Службени језици | руски језик |
Руску академију основала је Катарина Велика 11. октобра 1783. године по узору на Француску академију. [1]
Академија је дала изузетан допринос валидацији, стандардизацији и кодификацији руског језика и књижевности све док није 1841. године постала део Руске академије наука.
Најистакнутији члан и представник Руске академије је Александар Пушкин. Председник академије током 1813-1841 био је Александар Шишков.
Академија је такође дала огроман допринос промоцији и развоју словеносрпског језика и књижевности након мисијских и пионирских доприноса Максима Суворова. Успостављањем академије, елиминисана је и потреба за штампарством Димитрија Теодосија, који је умро у Венецији годину дана пре оснивања академије. У одређеном смислу, академија такође води рачуна о јужнословенској литератури. [2]
Види још
[уреди | уреди извор]- Српске штампарије у Венецији
- Католичка пропаганда у српским земљама
- Илирски језик (jужнословенски)
- Илиријска академија
- Атанасије Стојковић
- Матица српска