Šablon:IČ-Pingvin
![Kolonija carskih pingvina](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/28/Kaiserpinguine_mit_Jungen.jpg/90px-Kaiserpinguine_mit_Jungen.jpg)
Pingvini (lat. Sphenisciformes) su monotipični red vodenih, neletećih ptica, koje žive uglavnom na južnoj hemisferi. Jedini član reda je istoimena porodica Spheniscidae. Koja obuhvata šest rodova sa 17 ili 20 vrsta, u zavisnosti od autora. Pingvini su prilagođeni životu u vodi sa krilima koja su evoluirala u peraja. Perje im je crno na leđima, dok je na trbuhu bijelo. Hrane se račićima, ribom, lignjama i drugim morskim životinjama koje love dok plivaju pod vodom. Pod vodom provode skoro polovinu svog života.
Iako su sve vrste pingvina porijeklom sa južne hemisfere, oni ne žive samo u oblastima sa hladnom klimom, poput Antarktika. Zapravo, samo nekoliko vrsta pingvina živi toliko južno. Nekoliko vrsta živi u umjerenom pojasu, a jedna vrsta, galapagoški pingvin, živi blizu ekvatora.
Najveća živa vrsta je carski pingvin; najveći predstavnici ove vrste su visoki oko 1,1 m i teški oko 35 kg. Najmanja vrsta pingvina je patuljasti pingvin, čiji su pripadnici visoki oko 40 cm i teški 1 kg. Veće vrste pingvina naseljavaju hladnije predjele, dok se manji pingvini mogu pronaći u umjerenim ili čak tropskim oblastima. Neke praistorijske vrste pingvina su dostizale džinovske razmjere, visine i težine poput odraslog čovjeka.