Igračka konzola
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4b/Spielkonsolen.jpg/300px-Spielkonsolen.jpg)
Igračka konzola (konzola za igru) je specijalizovani računar pre svega namenjena za igranje računarskih igara. Proizvođači obično teže za tim da konzole budu što jednostavnije za upotrebu. Na primer, na konzolu se može priključiti običan televizor koji će služiti kao monitor.
U poslednje vreme su igračke konzole multimedijalne mašine preko kojih se može povezati i na internet, slušati muzika i gledati filmove.
Među konzolima trenutno dominiraju japanski PlayStation 4. Na drugom mestu je Majkrosoftov Xbox One i Nintendo Wii. Postoje i male igračke konzole veličine dlana, kao na primer Nintendo 3DS i PlayStation Vita.
Razlike između igara konzola i računarskih igara
[uredi | uredi izvor]Igre igračkih konzola se razlikuju od računarskih igara na taj način što proizvođači konzola dobibaju određenu svotu novca za svaku prodatu igru. Takođe, proizvođači često kontrolišu kvalitet i sadržaj igre, dok računarske igre može da programira i proizvodi bilo ko bez dozvole. Takav scenario održava složnije tržište i doprinosi profilaciji samih igračkih konzola.
Istorija
[uredi | uredi izvor]Hronologija
[uredi | uredi izvor]![]() | |
Izvor | [note 1][note 2][note 3][note 4][note 5][note 6][note 7][note 8] |
---|
Igračke konzole su se prvi put na tržištu pojavile 1967. u SAD i do dan-danas su veoma popularne. Prve konzole su obično bile konstrukcije koje su imale jednu ili manji broj igara preko silikonskih memorijskih čipova. Konzole su doživele pravi bum 1972. pojavom igre Pong koju je na tržište pustila američka proizvođačka kuća Atari, koja je takođe konstruisala prvu konzolu sa izmenjivim silikonskim memorijskim kasetama VCS 2600, 1977. godine.
Generacije igračkih konzola
[uredi | uredi izvor]Prva generacija (1966—1977)
[uredi | uredi izvor]- TV Game, proizvođač Sanders Associates (1966, za potrebe američke vojske)
- Brown Box, Ralph Baer (1969, prototip)
- Pong, Atari (1972)
- Magnavox Odyssey, Magnavox (1972)
- Coleco Telstar (1976)
Druga generacija („8-bitna“, 1977—1983)
[uredi | uredi izvor]Treća generacija („8-bitna“, 1983—1990)
[uredi | uredi izvor]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7b/Sega-SG-1000-Console-Set.jpg/220px-Sega-SG-1000-Console-Set.jpg)
- Sega Master System
- Nintendo Entertainment System (u Japanu Family Computer (Famicom))
- PC Engine
- Atari 7800
Četvrta generacija („16-bitna“, početkom 1990-ih)
[uredi | uredi izvor]- Sega Mega Drive ili Sega Genesis
- Super NES ili Super Famicom
- SuperGrafx, kompanija NEC
- Neo-Geo, kompanija Shin Nihon Kikaku
- CD-i, kompanija Philips
Peta generacija („32/64-bitna“, krajem 1990-ih)
[uredi | uredi izvor](Konzole sa 3-D grafikom i CD-ROM jedinicama)
- Pippin, komapnije Epl i Bandai
- Saturn, kompanija Sega
- Nintendo 64, kompanija Nintendo
- PlayStation, kompanija Soni
- Panther, kompanija Atari
- Jaguar, kompanija Atari
- Jaguar 2, kompanija Atari
- Amiga CD32, kompanija Commodore
- Virtual Boy, kompanija Nintendo
- 3DO, kompanija Panasonic
Šesta generacija (1998-2015)
[uredi | uredi izvor]- PlayStation 2, kompanija Soni
- Dreamcast, kompanija Sega
- GameCube, kompanija Nintendo
- Game Boy Advance, kompanija Nintendo
- Xbox, kompanija Majkrofost
Sedma generacija (2005-2018)
[uredi | uredi izvor]- PlayStation Portable, kompanija Soni
- Nindendo DS, kompanija Nintendo
- PlayStation 3, kompanija Soni
- Xbox 360, kompanija Majkrosoft
- Wii, kompanija Nintendo
Osma generacija (2012-traje)
[uredi | uredi izvor]- Nintendo 3DS, kompanija Nintendo
- PlayStation 4, kompanija Soni
- Xbox One, kompanija Majkrosoft
- Nintendo Switch, kompanija Nintendo
- Wii U, kompanija Nintendo
- PlayStation Vita, kompanija Soni
Najprodavanije igračke konzole
[uredi | uredi izvor]Naziv konzole | Godina nastanka | Prodatih primeraka (u milionima) |
---|---|---|
PlayStation 2 | 2000. | 159 |
Nintendo DS | 2004. | 154,02 |
Game Boy | 1989. | 118,69 |
PlayStation 1 | 1994. | 102,5 |
Nintendo Wii | 2006. | 101,63 |
PlayStation 4 | 2013. | 100 |
PlayStation 3 | 2006. | 88 |
Xbox 360 | 2005. | 85 |
Game Boy Advance | 2001. | 81,51 |
PlayStation Portable | 2004. | 80 |
Nintendo 3DS | 2011. | 75.28 |
NES | 1983. | 61.91 |
SNES | 1990. | 49.10 |
Xbox One | 2013. | 41 |
Nintendo Switch | 2017. | 36.87 |
Napomene
[uredi | uredi izvor]- ^ Prva generacija video igračkih konzola počela je sa Magnavox Odyssey, prvom komercijalnom kućnom video igračkom konzolom, puštenom u prodaju u maju 1972.[1] Ova generacija je okončana kad je Nintendo obustavio serijale TV igara u boji 1980-ih.[2]
- ^ Druga generacija video igračkih konzola počela je kad je Fairchild Channel F objavljen u maju 1976.[3] Ova generacija je okončana kad je Atari obustavio Atari 2600 1. januara 1992.[4]
- ^ Treća generacija video igračkih konzola započela je kad su Sega i Nintendo plasirali na tržište SG-1000 i Nintendo entertejnment sistem (poznat u Japanu kao porodični kompjuter), 15. jula 1983 u Japanu.[5] Ova generacija je završena kad je Nintendo obustavio Nintendo entertejnment sistem 25. septembra 2003 u Japanu.[6]
- ^ Četvrta generacija video igračkih konzola počela je sa pojavom TurboGrafx-16 30. oktobra 1987.[7] Ova generacija je okončana kad je SNK obustavio Neo Geo 2004. godine.[8]
- ^ Peta generacija video igračkih konzola počela je kad je Panasonik plasirao na tržište 3DO Interactive Multiplayer 4. oktobra 1993.[9] Ova generacija je završena kad je Soni obustavio PlayStation 31. marta 2005.[10]
- ^ Šesta generacija video igračkih konzola počela je kad je preduzeće Sega izvelo na tržište Dreamcast 27. novembra 1998 u Japanu.[11] Ova generacija je okončana kad je Soni obustavio PlayStation 2 4. januara 2013.[12]
- ^ Sedma generacija video igračkih konzola počela je kad je Majkrosoft lansirao Xbox 360 22. novembra 2005,[13] nekoliko meseci pre nego što je Sony Computer Entertainment pustio u prodaju PlayStation 3 17. novembra 2006.[14] Prva konzola ove generacije koja je obustavljena je bio Xbox 360 20. aprila 2016,[15] a njoj je sledio PlayStation 3 dana 29. maja 2017,[16] dok je Wii još uvek u proizvodnji. Potencijalno, sedma generacija je delimično još uvek u toku pod privremenom podrškom.
- ^ Osma generacija video igračkih konzola počela je kad je Nintendo lansirao Wii U 18. novembra 2012.[17] Ovo je sadašnja generacija video igračkih konzola. Prva konzola ove generacije koja je obustavljena je Wii U, 31. januara 2017;[18] dok su druge vodeće konzole Nintenda, Majkrosofta i Sonija još uvek u produkciji.
Reference
[uredi | uredi izvor]- ^ Buchanan, Levi (31. 5. 2007). „ODYSSEY: 35 YEARS LATER”. IGN. Arhivirano iz originala 1. 12. 2016. g.Between 1970 and 1972, Magnavox and Baer work together to fully develop the Odyssey. The set release date: May 1972. The era of video games is about to explode.
- ^ DeMaria, Rusel; Wilson, Johnny L. (2003). High Score!: The Illustrated History of Electronic Games (2 izd.). McGraw-Hill. ISBN 978-0-07-223172-4.
- ^ „Channel F | The Dot Eaters”. thedoteaters.com. Arhivirano iz originala 23. 10. 2013. g. Pristupljeno 30. 11. 2016.
- ^ Patterson, Shane; Elston, Brett (2008). „Consoles of the '80s”. GamesRadar. Arhivirano iz originala 18. 03. 2021. g. Pristupljeno 1. 4. 2011.
- ^ „PC-Engine”. PC-Engine. Arhivirano iz originala 07. 06. 2019. g. Pristupljeno 9. 1. 2018.
- ^ Nintendo to end Famicom and Super Famicom production. GameSpot.com (May 30, 2003). Pristupljeno August 23, 2013.
- ^ „PC-Engine”. Pc-engine.co.uk. Arhivirano iz originala 07. 06. 2019. g. Pristupljeno 25. 12. 2017.
- ^ „Longest support for an arcade system”. Guinness World Records. Pristupljeno 30. 11. 2016.
- ^ „Which Game System is the Best!?”. Next Generation. br. 12. Imagine Media. decembar 1995. str. 36—85.
- ^ „PlayStation Cumulative Production Shipments of Hardware”. Sony Computer Entertainment. Arhivirano iz originala 22. 7. 2011. g. Pristupljeno 12. 12. 2012.
- ^ Reserved., . All Rights (17. 4. 2014). „Press Start: Sega’s failed Dreamcast console has actually outsold Nintendo’s Wii U (sort of)”. canada.com (na jeziku: engleski). Arhivirano iz originala 06. 08. 2020. g. Pristupljeno 30. 11. 2016.
- ^ „PlayStation 2 manufacture ends after 12 years”. The Guardian. 4. 1. 2013. Pristupljeno 4. 1. 2013.
- ^ Dybwad, Barb (15. 9. 2005). „Xbox 360 launch date is November 22”. Engadget. Pristupljeno 14. 3. 2013.
- ^ „Sony's PS3 makes U.S. debut”. USA Today. 17. 11. 2006. Pristupljeno 14. 1. 2008.
- ^ „Achievement Unlocked: 10 Years – Thank You, Xbox 360”. Xbox Wire. Pristupljeno 22. 1. 2017.
- ^ Ackerman, Dan (30. 5. 2017). „Sony PlayStation 3 ends shipments, fulfilling 10-year promise”. CNET (na jeziku: engleski). Pristupljeno 16. 8. 2017.
- ^ „WiiU Price and Release Date Announced”. WiiU News. 13. 9. 2012. Pristupljeno 13. 9. 2012.
- ^ „Wii U Production Has Officially Ended in Japan”. Siliconera. 31. 1. 2017.
Literatura
[uredi | uredi izvor]- DeMaria, Rusel; Wilson, Johnny L. (2003). High Score!: The Illustrated History of Electronic Games (2 izd.). McGraw-Hill. str. 363, 378. ISBN 978-0-07-223172-4.
- Forster, Winnie (2005). The Encyclopedia of Game Machines - Consoles, handheld & home computers 1972–2005. Gameplan. ISBN 978-3-00-015359-4. Arhivirano iz originala 26. 5. 2005. g.
Spoljašnje veze
[uredi | uredi izvor]- Baza podataka konzolskih i računarskih igara (jezik: engleski)
- Istorija igračkih konzola i proizvođača (jezik: engleski)
- Detaljan istorijat igračkih konzola (jezik: engleski)
- Novosti iz sveta igračkih konzola (jezik: engleski)
- Console platforms na sajtu Curlie (jezik: engleski)