Улица Ломина (Београд)
![]() ![]() ЛОМИНА
улица | |
---|---|
Општина | Савски венац |
Почетак | Каменичка улица |
Крај | Балканска улица |
Дужина | 300 m |
Ширина | 10 m |
Створена | непознато |
Названа | 1872 |
![]() ![]() |
Ломина улица налази се код пијаце „Зелени венац”. Простире се нешто ниже од Улице краљице Наталије, паралелно са њом, од Каменичке до Балканске улице, на територији општине Савски венац.
Име улице
[уреди | уреди извор]Улица је добила име у част војводи Арсенију Ломи, из периода I и II српског устанка.
У Београдским општинским новинама из месеца јануара 1934 налазимо податак да је Ломина улица у периоду 1927—1928 калдрмисана на терет буџета. [1]
Историја
[уреди | уреди извор]Ломина улица носи име војводе Арсенија Ломе, рођеног 1775. године у селу Драгољ, који је своје прва војна искуства стекао у борбама против јаничара у време везира Хаџи Мустаф-паше, под патронатом Станоја Главаша. Према Лазару Арсенијевићу Баталаки његова заседа код Сибнице била је први оружани сукоб Срба и Турака.
Касније је Арсеније учествовао у заузимању Чачка, Ужица, Краљева и Београда. Био је и један од војвода који су заједно са Карађорђем извојевали победе над Турцима и код Новог Пазара, Сјенице и Нове Вароши. Због ратних заслуга Лома је 1811. године унапређен у звање војводе. Након пропасти I српског устанка, са Милошем Обреновићем, Лома се предао Турцима и суделовао у сузбијање Хаџи-Проданове буне.
Касније је учествовао у припреми Другог српског устанка, поводом ког је присуствовао зборовима народних првака у Топчидеру, Вреоцима и Рудовцима. Два-три дана пре Милошеве коначне одлуке Лома је напао турске снаге код Јасенице и Руднику, и тако званично отпочео II српски устанак, у коме је касније из потаје рањен близу Рудника и где губи живот 1815. године . [2]
Суседне улице
[уреди | уреди извор]- Улица краљице Наталије
- Улица Гаврила Принципа
Значајни објекти
[уреди | уреди извор]Тржни центар „Зелени венац”
Дом здравља Савски венац - Здравствена амбуланта 1
Градски центар за социјални рад
Савез јеврејских општина Србије[3]
Галерија
[уреди | уреди извор]Занимљивости
[уреди | уреди извор]У Бодљикавом прасету број 36, од 1. августа 1842. године карикиран је наслов Ломине улице који је илустратора асоцирао на лом. [4]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7c/%D0%9A%D0%B0%D0%BA%D0%BE_%D0%9C%D0%B0%D0%BB%D0%B8_%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B8%D1%86%D0%B0_%D0%B7%D0%B0%D0%BC%D0%B8%D1%88%D1%99%D0%B0_%D0%9B%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%BD%D1%83_%28%D1%83%D0%BB%D0%B8%D1%86%D1%83%29.jpg/440px-%D0%9A%D0%B0%D0%BA%D0%BE_%D0%9C%D0%B0%D0%BB%D0%B8_%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B8%D1%86%D0%B0_%D0%B7%D0%B0%D0%BC%D0%B8%D1%88%D1%99%D0%B0_%D0%9B%D0%BE%D0%BC%D0%B8%D0%BD%D1%83_%28%D1%83%D0%BB%D0%B8%D1%86%D1%83%29.jpg)
Види још
[уреди | уреди извор]Референце
[уреди | уреди извор]- ^ „Историјске новине - дигитална библиотека УБСМ”.
- ^ Улице и тргови Београда, књ. 1, А-М. Београд: Библиотека града Београда. 2004. стр. 430.
- ^ „План плус”. Приступљено 01. 12. 2021.
- ^ „Историјске новине - дигитална библиотека УБСМ”.