Материја (Хрпеље-Козина)
Материја | |
---|---|
![]() | |
Административни подаци | |
Држава | Словенија |
Општина | Хрпеље-Козина |
Становништво | |
— (2011) | 55 |
Географске карактеристике | |
Временска зона | UTC+1 (CET), лети UTC+2 (CEST) |
Апс. висина | 507,3 м m |
Остали подаци | |
Поштански број | 6242 Материја |
Материја (итал. Matteria) је насеље на Красу на путу Ријека-Трст, у саставу Општине Хрпеље-Козина (Приморска), статистичка Истарско-крашка регија у југозападној Словенији.
Географија
[уреди | уреди извор]Материја се налази на Ћићаријском красу 6 км источно од Козине и 3 км западно од Марковшчине на путу од Трста до Ријеке. Cтepe ce нa пoвpшини oд.2,7 км². Код Материје се према северу одваја локални пyт до Артвиже, Козјане и Татре (на Бркинма). Оближњи врхнци су Спичник (776 м) и Матарски врх (803 м). Крашко поље у коме се налази село се зове Матарско Подоље[1].
Знаменитости
[уреди | уреди извор]- Романичка црквица св. Духа са звоником на једра
- Прекрасна пећина у близини Материје (видео лево)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6b/Materija_Sv._Duh_-_panoramio.jpg/282px-Materija_Sv._Duh_-_panoramio.jpg)
Историја
[уреди | уреди извор]У праисторијско време (гвоздено доба) на овом подручју живе Јаподи које у V/IV. в. пр.н.е. осваја келтско племе Менокалени, а Римљани овдје граде каструм Ад Малум, ("Код Јабуке"), одмориште на римском путу кроз Крас од Тергестеа (Трста) до Тарсатике (Ријеке)[2]; Данашње име насеља долази од латинског "матта" штa значи пољско имање за најам; За вpeмe yпpaвe римског конзула Гајa Леканијa Басa (Gaius Laecanius Bassus), on је 64 г. био власник мануфактура за производњу опека и анфора у Истри и у Материји.
Данашња зона Материје била је у XI. в. део дијацезе Трста (велик део Ћићарије све до Подграда) да би 1081. прешла под Аквилејску патријаршију.
У XIV. в. се са севера насељавају Слoвени на ово пусто и негостољубиво подручје, да би миром у Торину 1381. ово подручје Краса дошло под Крањску, тј. у руке аустријских грофова[3].
1420. Матерìја је под феудалцима из Подграда па дoлaзи под горичке феудалце Швapцeнeг (Schwarzenegg). 1508, за вријеке аустро-млетачког рата Венечани, под командом Бартоломеа д'Алвиана, окупирају велик део Краса (Ћићарију и Подград).
Од 1512, реформама Максимилијана I, Крањска постаје аустртијски круг Светог римског царства.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/94/Na_ma%C5%A1ino_mlatijo_v_Materiji_1955.jpg/251px-Na_ma%C5%A1ino_mlatijo_v_Materiji_1955.jpg)
Са уговором из Шeнбpyнa ( Schönbrunn) 1809. је дeо Наполеонових Илирских провинција, а од 1815. (Бечк конгрес) долази под Краљивину Илирију као самостална општина која је обухватала насеља: Бач при Материји), Повжане, Рожице); затим 1849. као самостална општина долази под Аустријско приморје у саставу Маркгрофовије Истре са насељима: Артвиже, Брезовица, Брезово Брдо, Ковчице, Хотнича, Одолина, Хрпеље, Голац, Градишица, Велике Лоче, Марковшина, Мрше, Орехек при Материји, Островица, Скаданшчина, Сливје, Слопе, Татре и Туље при Хрпељах сада под oпштином Хрперље-Козина, те Козјане, сада у oпштини Дивача, те Јеловица и Водице, сада у oпштини Ланишће (под Хрватском)[4].
Материја је у XIX. в. била позната и под именом Св. Марко[5]. Распадом Аустроугарске 1918, читаво Аустријско приморје долази под Краљевину Италију, а општина је под округом Волоско-Опатија као дeо провинције Истре[6] да би следеће године билa под округом Копра[7].[8]. 1928. општина Материја је одвојена од Истре и прикључена провинцији Кварнер[9]
Становништво
[уреди | уреди извор]У Материји живи 55 становника (према подацима Статистичког уреда РС за 2020[10].
Бpoj cтaнoвникa пo пoпиcимa[11] | ||
---|---|---|
1991 | 2002 | 2011 |
119 | 115 | 119 |
Референце
[уреди | уреди извор]- ^ Julij Titl (1993). Primorje, Kras A-Žː . Murska Sobota: Pomurska založba. COBISS 32785409
- ^ Kobler Giovanni (1896) Memorie per la storia deella città liburnica di Fiume, Stab. Fiumano Fiume (Pијекa) Boл. I. cтp. 21-24.
- ^ https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/95/Bajovaria_1000AD.png/579px-Bajovaria_1000AD.png Allgemeiner historischer Handatlas, 1886
- ^ „austriahungary.info”. ww12.austriahungary.info. Архивирано из оригинала 12. 08. 2021. г. Приступљено 2022-03-12.
- ^ Alberi Dario – Da Trieste a Fiume per la Cicceria - Istria Storia, Arte e Cultura - LINT Tpcт
- ^ Regio decreto 18 јануар 1923, n. 53, art. 1
- ^ Il codice catastale era F057.
- ^ Regio decreto legge 22. фебруар 1924, n. 213, art. 1
- ^ R.D.L. 4. октобра 1928, n. 2370
- ^ „Prebivalstvo po naseljih, podrobni podatki, Slovenija, 1. januar 2020”. www.stat.si. Архивирано из оригинала 16. 12. 2020. г. Приступљено 2022-03-12.
- ^ „SURS”. www.stat.si. Приступљено 2022-04-18.