Ivjevski rejon
Ivjevski rejon Іўеўскі раён | |
---|---|
![]() | |
Država | ![]() |
Oblast | ![]() |
Admin. centar | grad Ivje |
Površina | 1.845,50 km2 |
Stanovništvo | 2009. |
— broj st. | 28.891 |
— gustina st. | 15,65 st./km2 |
Vremenska zona | UTC+3 |
Zvanični veb-sajt |
Ivjevski rejon (blr. Іўеўскі раён; rus. Ивьевский район) administrativna je jedinica drugog nivoa u severoistočnom delu Grodnjenske oblasti u Republici Belorusiji.
Administrativni centar rejona je grad Ivje.
Geografija
[uredi | uredi izvor]Ivjevski rejon obuhvata teritoriju površine 1.845,50 km² i na 3. je mestu po površini među rejonima Grodnjenske oblasti.[1] Graniči se sa Litvanijom na severu, sa Ašmjanskim, Lidskim, Navagrudskim i Voranavskim rejonima Grodnjenske oblasti i sa Valožinskim i Stovpcovskim rejonima Minske oblasti na istoku.
Oko 80% teritorije ovog rejona nalazi se u porečju između Njemena i Zapadne Berezine s juga i jugoistoka i reke Gavje s jugozapada.
Reljef je uglavnom ravničarski, gde je oko polovine teritorije niže od 150 metara nadmorske visine, a ostatak između 150 i 200 metara. Najviša tačka leži na 244 metra (na severu rejona kod sela Trabi). Klima je umerenokontinentalna sa januarskim prosekom od -6,2 °C, juna oko 17,6 °C. Godišnji prosek padavina je oko 610 mm, a vegetacioni period traje 191 dan.
Pod šumama je oko 45% teritorije, dok je obrađeno oko 43% zemljišta.
Istorija
[uredi | uredi izvor]Rejon je uspostavljen 15. januara 1940. godine.
Demografija
[uredi | uredi izvor]Prema rezultatima popisa iz 2009. na tom području stalno je bilo naseljeno 28.891 stanovnika ili u proseku 15,68 st/km²,[2] a oko trećina stanovništva živi u gradskim sredinama.
1959. | 1970. | 1979. | 1989. | 1999. | 2009. |
---|---|---|---|---|---|
63.807 | 57.650 | 48.959 | 41.079 | 37.549 | 28.891 |
Osnovu populacije rejona čine Belorusi (79,63%), Poljaci (15,4%), Rusi (2,42%), Tatari (1,84%) i ostali (0,71%).
Administrativno, rejon je podeljen na područje grada Ivja koji je administrativni centar rejona i varošice Juraciški i na 10 seoskih opština. Na teritoriji rejona postoji ukupno 372 naseljena mesta.
Saobraćaj
[uredi | uredi izvor]Najvažniji delovi saobraćajne infrastrukture na području ovog rejona su železnica Lida—Maladzečna i autoput Grodno—Minsk.
Vidi još
[uredi | uredi izvor]Reference
[uredi | uredi izvor]- ^ «Государственный земельный кадастр Республики Беларусь» Архивирано на сајту Wayback Machine (4. март 2016) (по состоянию на 1 января 2011 г.)
- ^ Результаты переписи 2009 года
Spoljašnje veze
[uredi | uredi izvor]