Spisak vladara Akvitanskog vojvodstva
![]() |
![]() | Ovaj članak možda zahteva čišćenje i/ili prerađivanje kako bi se zadovoljili standardi kvaliteta Vikipedije. Problem: Dodavanje vikiveza, prebacivanje u perfekat. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d3/Arms_of_Aquitaine_and_Guyenne.svg/200px-Arms_of_Aquitaine_and_Guyenne.svg.png)
Ovo je spisak vladara Akvitanskog vojvodstva.
Pod Franačkom vlašću
[uredi | uredi izvor]- Hramn Akvitanski (555—560)
- Diziderije Akvitanski (583—587), vladao zajedno sa Bladestom
- Bladest Akvitanski (583—587), vladao zajedno sa Diziderijem
- Hundovald Akvitanski (584—585), uzurpator
- Astrobald Akvitanski (587-589)
- Sereus Akvitanski (589—592)
- Haribert II (629-632), nezavisni kralj Akvitanije
- Hilperik od Akvitanije (632), nezavisni kralj Akvitanije
- Bodogizel Akvitanski (632—660)
Tuluska dinastija
[uredi | uredi izvor]Godine 660. Feliks je proglasio nezavisnost, ali potpuna nezavisnost je stečenatek oko 715. godine, pod vlašću Oda Velikog.
- Feliks Akvitanski (660—676)
- Lupus I od Gaskonje (676—oko 680)
- Odo Akvitanski, Veliki (oko 680—oko 735), proglašena je potpuna nezavisnost od Franačke
- Hunald I Akvitanski (oko 735— 745), Akvitanija više nije potpuno nezavisna od Franačke
- Vajfer Akvitanski (745-767)
- Hunald II Akvitanski (769), vođa pobune protiv Franačke vlasti
- Lupus II Gaskonjski (769-781), uzurpator
Akvitanijsko kraljevstvo
[uredi | uredi izvor]Godine 767. Akvitansko vojvodstvo su osvojili Franci, 769. godine Hunald II je podigao ustanak, koji je ugušen, a Hunald je poginuo. U Gaskonji se do 781. godine održao Lupo (Lupus) II. Kada je Lupo poražen franački kralj Karlo Veliki je svog sina Luja krunisao za akvitanijskog kralja, ali Akvitansko kraljevstvo nije bila samostalna država već samo franačka provincija
- Luj I Akvitanski, Pobožni (781—814)
- Pipin I Akvitanski (814—838)
- Pipin II Akvitanski (838) (prvi put)
- Karlo I Akvitanski, Ćelavi (838—840)
- Pipin II Akvitanski (840—852) (drugi put)
- Karlo I Akvitanski, Ćelavi (845—855), na početku uzurpator
- Karlo II Akvitanski, Dete (855—866)
- Luj II Akvitanski, Mucavac (866—877)
Dinastija Poatjea (prvi put)
[uredi | uredi izvor]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/04/Count_of_Poitiers_Arms.svg/100px-Count_of_Poitiers_Arms.svg.png)
Od 852. godine francuski kraljevi ponovo imenuju vojvode od Akvitanije.
- Ranulf I Akvitanski (852—866)
- Ranulf II Akvitanski (877-890) (kralj Akvitanije od 888.)
- Ebalus Manzer, Kopile (890—893) (prvi put)
Dinastija Vilhelmida
[uredi | uredi izvor]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/55/Guillpieux.jpg/100px-Guillpieux.jpg)
- Vilijam I Akvitanski, Pobožni (893—918)
- Vilijam II Akvitanski, Mladi (918—926)
- Akfred Akvitanski (926—927)
Dinastija Poatjea (drugi put)
[uredi | uredi izvor]- Ebalus Manzer, Kopile (927—935) (drugi put)
Dinastija Ruelge
[uredi | uredi izvor]- Remon I Akvitanski (932—936)
- Remon II Akvitanski (936-955)
Dinastija Poatjea (treći put)
[uredi | uredi izvor]- Vilijam III Akvitanski (grof Vilijam I od Poatjea), Žitoglavi (935—oko 940), grof Akvitanije (prvi put)
Dinastija Kapeta (prvi put)
[uredi | uredi izvor]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d6/Arms_of_the_Kings_of_France_%28France_Ancien%29.svg/100px-Arms_of_the_Kings_of_France_%28France_Ancien%29.svg.png)
- Igo I Akvitanski, Veliki (oko 940—950) (prvi put)
Dinastija Poatjea (četvrti put)
[uredi | uredi izvor]- Vilijam III Akvitanski (grof Vilijam I od Poatjea), Žitoglavi (950—955), grof Akvitanije (drugi put)
Dinastija Kapeta (drugi put)
[uredi | uredi izvor]- Igo I Akvitanski, Veliki (955—956) (drugi put)
- Igo II Akvitanski (956—959) (prvi put)
Dinastija Poatjea (peti put)
[uredi | uredi izvor]- Vilijam III Akvitanski (grof Vilijam I od Poatjea), Žitoglavi (959—963), grof Akvitanije (treći put)
- Vilijam IV Akvitanski (grof Vilijam II od Poatjea), Ponosna ruka (963—990)
Dinastija Kapeta (treći put)
[uredi | uredi izvor]- Igo II Akvitanski (988) (drugi put), uzurpator Vilijama IV
Dinastija Poatjea (šesti put)
[uredi | uredi izvor]- Ema od Bloa (990—1004), regent
- Vilijam V Akvitanski (grof Vilijam III od Poatjea), Veliki (990—1030)
- Vilijam VI Akvitanski (grof Vilijam IV od Poatjea), Debeli (1030—1038)
- Odo Akvitanski (1038—1039)
- Vilijam VII Akvitanski (grof Vilijam V od Poatjea), Odvažni (1039—1058)
- Vilijam VIII Akvitanski (grof Vilijam VI od Poatjea) (1058—1086)
- Vilijam IX Akvitanski (grof Vilijam VII od Poatjea), Trubador (1086—1126)
- Vilijam X Akvitanski (grof Vilijam VIII od Poatjea), Sveti (1126—1137)
- Elenora Akvitanska (1137—1204), vladala zajedno sa svojim muževima i decom
Dinastija Kapeta (četvrti put)
[uredi | uredi izvor]Godine 1137. Elenora se udaje za francuskog kralja Luja VII, ali je u maju 1152. godine brak poništen.
- Luj III Akvitanski (kralj Luj VII od Francuske), Mladi (1137—1152), vladao zajedno sa svojom ženom Elenorom
Dinastija Plantagenet (prvi put)
[uredi | uredi izvor]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b4/Royal_Arms_of_England_%281154-1189%29.svg/100px-Royal_Arms_of_England_%281154-1189%29.svg.png)
Elenora se iste godine udaje za Henrija, vojvodu od Normansije i graofa od Anžuja. Ubrzo posle toga Henri postaje engleski kralj. Akvitanija je tako došla pod englesku vlast.
- Anri I Akvitanski (kralj Henri II Plantagenet od Engleske), Kratki Plašt (1152—1169), vladao zajedno sa svojom ženom Elenorom
- Ričard I Akvitanski (kralj Ričard I Plantagenet od Engleske), Lavlje Srce (1169—1196) (do 1189. samo namesnik u Akvitaniji), vladao zajedno sa svojom majkom Elenorom (prvi put)
Dinastija Velf
[uredi | uredi izvor]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/01/Coat_of_Arms_of_Brunswick-L%C3%BCneburg.svg/100px-Coat_of_Arms_of_Brunswick-L%C3%BCneburg.svg.png)
Godine 1296. Ričard na kratko predaje Akvitansko vojvodstvo svom rođaku Otonu. Te oblasti su 1268. godine vrećene pod englesku vlast.
- Oton Akvitanski (Oton IV, car Svetog rimskog carstva) (1196-1198)
Dinastija Plantagenet (drugi put)
[uredi | uredi izvor]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f7/Royal_arms_of_England.svg/100px-Royal_arms_of_England.svg.png)
- Ričard I Akvitanski (kralj Ričard I Plantagenet od Engleske), Lavlje Srce (1198—1199), vladao zajedno sa svojom majkom Elenorom (drugi put)
- Žan I Akvitanski (kralj Džon Plantagenet od Engleske), bez Zemlje (1199—1216), (do 1204. vladao zajedno sa svojom majkom Elenorom)
- Anri II Akvitanski (kralj Henri III Plantagenet od Engleske) (1216—1272)
- Edvard I Akvitanski (kralj Edvard I Plantagenet od Engleske), Dugonogi, Čekić za Škote (1272—1307)
- Edvard II Akvitanski (kralj Edvard II Plantagenet od Engleske) (1307—1325)
Dinastija Kapeta (peti put)
[uredi | uredi izvor]Karlo je 1324. godine pobedio Engleze u Sensardoskom ratu i osvojio većinu Akvitanskog vojvodstva.
- Karlo III Akvitanijski (kralj Šarl IV od Francuske), Lepi (1324—1328), vladar većine Akvitanskog vojvodstva, uzurpator Edvarda II
Dinastija Valoa (prvi put)
[uredi | uredi izvor]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/46/Royal_Coat_of_Arms_of_Valois_France.svg/100px-Royal_Coat_of_Arms_of_Valois_France.svg.png)
Filip je bezuspešno pokušavao da osvoji ostatke Akvitanskog vojvodstva. Godine 1360. njegov sin Žan je bio prisiljen na Bretanjski mir, kojim se odrekao vlasti nad Akvitanijskim vojodstvom.
- Filip Akvitanski (kralj Filip VI Valoa od Francuske), Srećni (1328—1350), uzurpator Edvarda III, suvereni vladar Akvitanije
- Žan II Akvitanski (kralj Žan II Valoa od Francuske), Dobri (1345—1350) (do 1360. suvereni vladar Akvitanije), uzurpator Edvarda III
Dinastija Plantagenet (treći put)
[uredi | uredi izvor]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/10/Royal_Arms_of_England_%281340-1367%29.svg/100px-Royal_Arms_of_England_%281340-1367%29.svg.png)
Godine 1362. Edvard III se odrekao titule Akvitanskog vojvode u korist svog najstarijeg sina Edvarda Crnog Princa, ali Crni Princ nije nosio titulu vojvode Akvitanije nego princa od Akvitanije. Zbodg sinovljevih neuspeha Edvard III ga je 1370. godine smenio i ponovo postao vojvoda Akvitanije.
- Edvard III Akvitanski (kralj Edvard III Plantagenet od Engleske), Požar za Francuze (1325—1362) (od 1360. godine suvereni vladar Akvitanije) (prvi put)
- Edvard IV Akvitanski (Edvard Crni Princ, princ od Velsa), Crni Princ (1362—1370), princ od Akvitanije
- Edvard III Akvitanski (kralj Edvard III Plantagenet od Engleske), Požar za Francuze (1370—1377) (prvi put)
- Ričard II Akvitanski (kralj Ričard II Plantagenet od Engleske) (1377—1390), komandant odbrane Akvitanije (prvi put)
Dinastija Lankaster (prvi put)
[uredi | uredi izvor]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/30/Red_Rose_Badge_of_Lancaster.svg/100px-Red_Rose_Badge_of_Lancaster.svg.png)
U maju 1390. godine Ričard II je da bi smirio svog pobunjenog strica Džona od Genta bio primoran da da Džonu Akvitanijsko vojvodstvo.
- Žan III Akvitanski (1390—1399), komandant odbrane Akvitanije
- Anri III Akvitanski (kralj Henri IV Lankaster od Engleske), Bolinbruk (1399) (prvi put)
Dinastija Valoa (drugi put)
[uredi | uredi izvor]Francuski kralj Šarl VI Ludi je tvrdio da je Akvitanija njegova pa je dofenima davao titule vojvoda od Akvitanije.
- Karlo IV Akvitanski (1392—1401), Dofen, vojvoda od Gijene, uzurpator Džona od Genta, Ričarda II Plantageneta, Henrija Bilinbruka i Henrija Lankastera, princa od Velsa
- Luj IV Akvitanski (1401—1415), Dofen, Vojvoda od Gijene, uzurpator Henrija Lankastera, princa od Velsa (kasnije kralj Henri V)
Dinastija Plantagenet (treći put)
[uredi | uredi izvor]Posle Džonove smrti 1399. godine Ričard je Džonovom sinu Henriju Bolinbruku oduzeo sve posede, među kojima je bilo i Akvitansko vojvodstvo.
- Ričard II Akvitanski (kralj Ričard II Plantagenet od Engleske) (1399), komandant odbrane Akvitanije (drugi put)
Dinastija Lankaster (drugi put)
[uredi | uredi izvor]Takvo Ričardovo ponašanje izazvalo je Henrijev ustanak. Pobunjenici su još iste godine svrgnuli Ričarda, a na engleski presto došla je dinastija Lankaster.
- Anri III Akvitanski (kralj Henri IV Lankaster od Engleske), Bolinbruk (1399—1400) (drugi put)
Henri je 1400. godine Akvitansko vojvodstvo predao svom sinu isto Henriju.
- Anri IV Akvitaijski (kralj Henri V Lankaster od Engleske) (1400-1422)
Ugovorom u Troju 1420. godine francuski kralj Šarl VI Ludi je imenovao Henrija V Lankastera svonim naslednikom, ali Henri je umro. Henrija i Šarla Ludog je nasledio Henrijev sin Henri VI koji nije imao ni godinu dana. Njegova vladavina zabeležena je gobitkom Engleske kontrole nad Francuskom.
- Anri V Akvitanski (kralj Henri VI Lankaster od Engleske) (1422-1445)
Dinastija Talbot
[uredi | uredi izvor]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2e/Coat_of_Arms_of_Sir_John_Talbot%2C_7th_Baron_Talbot%2C_KG.png/100px-Coat_of_Arms_of_Sir_John_Talbot%2C_7th_Baron_Talbot%2C_KG.png)
Godine 1445. Džon Talbot, prvi Erl od Šruzberija je imenovan za glavog engleskog namesnika u Francuskog, tj. za kralja Francuske sa sedištem u Ruanu.
- Žan IV Akvitanski (1445—1451) i (1451—1453), engleski plemić i namesnik u Irskoj
Akvitanijski vladari pod francuskom vlašću
[uredi | uredi izvor]Dinastija Valoa (treći put)
[uredi | uredi izvor]Posle Stogodišnjeg rata Akvitanija je vraćena pod francusku vlast i titule vojvode od Akvitanije su se davale članovima vladarskih dinastija Francuske.
- Karlo V Akvitanski (1469—1472)
Dinastija Burbon-Vendom
[uredi | uredi izvor]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e1/Blason_fr_Bourbon-Vendome_moderne.svg/100px-Blason_fr_Bourbon-Vendome_moderne.svg.png)
Kada su Burboni preuzeli vlast u francuskoj, stekli su pravo za titulu vojvode Akvitanije.
- Ksavier Marija Žozef Akvitanski (1753—1754)
Kada je dinastija Burbona zavladala Španijom, pravo na titulu vojvode Akvitanije je prešlo i na španske Burbone. Oni nisu dobijali titule vojvode Akvitanije sve dok infant Hajme od Burbona i Batenberga, sin španskog kralja Alfonsa XIII nije svog sina Gonzaloa proglasio za vojvodu Akvitanije 1972. godine. Gonzalo je umro 27. maja 2000. godine, a njegovo jedino dete, vanbračna kćerka, Stefani Mišel de Burbon (* 1968) je nasledila pravo za titulu vojvotkinje Akvitanije. presto