Овај чланак садржи МФА фонетске симболе. Без одговорајуће подршке, можда ћете видети упитнике, кутије или друге симболе уместо уникод карактера.
Египатски хијероглифи били су званично писмо коришћено у Старом Египту. Састојало се од мешавине логограмских и алфабетских елемената, са око 1.000 различитих знакова.[5][6][7][8]Египћани су линијске хироглифе користили у религијској литератури, пишући по папирусу, дрвету или уклесавајући у стену. Мање формалне варијанте биле су хијератско и демотско писмо чије технике нису хијероглифске.[9] Од више стотина хијероглифа који су се користили, 24 имају вредности које одговарају по једном слову данашњих алфабета. Египћани нису писали алфабетски, слово по слово, већ су имали знатно компликованији систем писања.
Број речи садржаних у свим древним египатским (тј. хијероглифским и хијератским) текстовима који су данас познати је приближно 5 милиона, и тежи ка 10 милиона ако се рачунају дупликати (као што су Књига мртвих и текстови ковчега) одвојено. Најпотпунији компендијум старог Египта, Речник египатског језика, садржи 1,5–1,7 милиона речи.[11][12]
За превод хијероглифа су се покушавали вековима много научника такође Јоханес Гропиус Беканус у 16. веку као и језуита Атанасиус Кирхер (1601-1680) који је решио и један хијероглиф. Ови покушаји су били ипак без већег успеха јер су се њихови радови ослањали на имагинативне асоцијације. Дуго је владало уверења да се ради о идиоматичком писму и научници су се усредсређивали на то шта ти симболи представљају, што ни из далека није одговарало истини.
Најзначајнији удео на преводу хијероглифа имају Томас Јанг и Жан Франсоа Шамполион. 1799. године приликом Наполеоновог похода на Египат откривена је Росетска плоча са натписима на три писма (на хијероглифима, демотском писму и грчком писму). Ова плоча је била довољан критички материјал да би омогућима Шамполиону да у 20-им годинама 19. века проникне у речи хијероглифа. Решење хијероглифа је једном за свагда оповргло представе да се ради о идиоматском, значи о писму, засновано на сликама. Неки од Шамполионових открића су временом били надокнађивани новијим открићима о овом писму и језику но тиме се нису умањили значај његових заслуга за разумевање овог писма.
^"...The Mesopotamians invented writing around 3200 bc without any precedent to guide them, as did the Egyptians, independently as far as we know, at approximately the same time" The Oxford History of Historical Writing. Vol. 1. To AD 600, p. 5
^There were about 1,000 graphemes in the Old Kingdom period, reduced to around 750 to 850 in the classical language of the Middle Kingdom, but inflated to the order of some 5,000 signs in the Ptolemaic period. Antonio Loprieno, Ancient Egyptian: A Linguistic Introduction (Cambridge: Cambridge UP, 1995), p. 12.
^The standard inventory of characters used in Egyptology is Gardiner's sign list (1928–1953). A.H. Gardiner (1928), Catalogue of the Egyptian hieroglyphic printing type, from matrices owned and controlled by Dr. Alan Gardiner, "Additions to the new hieroglyphic fount (1928)", in The Journal of Egyptian Archaeology 15 (1929), p. 95.
^„Additions to the new hieroglyphic fount (1931)”. The Journal of Egyptian Archaeology. 17: 245—247. 1931.
^A.H. Gardiner, "Supplement to the catalogue of the Egyptian hieroglyphic printing type, showing acquisitions to December 1953" (1953). Unicode Egyptian Hieroglyphs as of version 5.2 (2009) assigned 1,070 Unicode characters.
^Carsten Peust (јул 2000). „Über ägyptische Lexikographie. 1: Zum Ptolemaic Lexikon von Penelope Wilson; 2: Versuch eines quantitativen Vergleichs der Textkorpora antiker Sprachen”. Lingua Aegyptia: 245—260.Спољашња веза у |title= (помоћ)CS1 одржавање: Формат датума (веза): "Nach einer von W. F. Reineke in S. Grunert & L Hafemann (Hrsgg.), Textcorpus und Wörterbuch (Problemeder Ägyptologie 14), Leiden 1999, S.xiii veröffentlichten Schätzung W. Schenkels beträgt die Zahl der in allen heute bekannten ägyptischen (d.h. hieroglyphischen und hieratischen) Texten enthaltenen Wortformen annähernd 5 Millio nen und tendiert, wenn man die Fälle von Mehrfachüberlieferung u.a. des Toten buchs und der Sargtexte separat zählt, gegen 10 Millionen; das Berliner Zettelarchiv des Wörterbuchs der ägyptischen Sprache von A. Erman & H. Grapow (Wb), das sei nerzeit Vollständigkeit anstrebte, umfasst "nur" 1,7 Millionen (nach anderen Angaben: 1,5 Millionen) Zettel." (p.246)
Budge, Sir E.A.Wallis, An Egyptian Hieroglyphic Dictionary, in Two Volumes, Sir E.A.Wallis Budge, (Dover Publications, Inc. New York), c 1920, Dover Edition, c 1978. (Large categorized listings of Hieroglyphs, Vol 1, pp. xcvii–cxlvii (97–147) (25 categories, 1000+ hieroglyphs), 50 pgs.)
Möller, Georg. 1909. Hieratische Paläographie: die aegyptische Buchschrift in ihrer Entwicklung von der Fünften Dynastie bis zur römischen Kaiserzeit. Erster Band: Bis zum Beginn der achtzehnten Dynastie
Möller, Georg. 1927. Hieratische Paläographie: die aegyptische Buchschrift in ihrer Entwicklung von der Fünften Dynastie bis zur römischen Kaiserzeit. Zweiter Band: Von der Zeit Thutmosis' III bis zum Ende der einundzwanzigsten Dynastie,
Möller, Georg. 1936. Hieratische Paläographie: die aegyptische Buchschrift in ihrer Entwicklung von der Fünften Dynastie bis zur römischen Kaiserzeit. Dritter Band: Von der zweiundzwanzigsten Dynastie bis zum dritten Jahrhundert nach Chr.
Möller, Georg. 1936. Hieratische Paläographie: die aegyptische Buchschrift in ihrer Entwicklung von der Fünften Dynastie bis zur römischen Kaiserzeit. Vierter *Band: Ergänzungsheft zu Band I und II
Wilkinson, Richard, Reading Egyptian Art, A Hieroglyphic Guide to Ancient Egyptian Painting and Sculpture, Richard H. Wilkinson, with 450 Illustrations, (Thames & Hudson Ltd, London), c 1992.
Rainer Hannig: Großes Handwörterbuch Ägyptisch-Deutsch. (2800 – 950 v. Chr.) Marburger Edition. 4th rev. ed. von Zabern, Mainz 2006, ISBN3-8053-1771-9, (= Hannig-Lexica. vol. 1); (= Kulturgeschichte der Antiken Welt. vol. 64, ISSN0937-9746),contains the Gardiner list plus an extended sign list.
Rainer Hannig, Petra Vomberg: Wortschatz der Pharaonen in Sachgruppen. Hannig Lexica vol. 2, 2nd ed, von Zabern, Mainz 2012, ISBN978-3-8053-4473-9.
Friedrich Junge: Einführung in die Grammatik des Neuägyptischen 3rd rev. ed. Harrassowitz, Wiesbaden 2008, ISBN978-3-447-05718-9, information on transcription and transliteration and peculiarities of New Kingdom orthographies.
Christian Leitz: Die Tempelinschriften der griechisch-römischen Zeit. 3rd rev ed. Münster 2009, ISBN978-3-8258-7340-0, (= Quellentexte zur ägyptischen Religion 1), (= Einführungen und Quellentexte zur Ägyptologie 2), references older inventories of Ptolemaic era hieroglyphics.