Jožef Ač
Jožef Ač | |
---|---|
Lični podaci | |
Datum rođenja | 14. oktobar 1914. |
Mesto rođenja | Bačka Topola, Austrougarska |
Datum smrti | 3. april 1990.75 god.) ( |
Mesto smrti | Novi Sad, SFR Jugoslavija |
Umetnički rad | |
Polje | Slikarstvo |
Jožef Ač (mađ. József Ács; Bačka Topola, 14. oktobar 1914 — Novi Sad, 3. april 1990) bio je srpski slikar i likovni kritičar.
Život i stvaralaštvo
[uredi | uredi izvor]Osnovnu školu je pohađao u Bačkoj Topoli, zatim gimnaziju u Subotici. Kraljevsku umetničku školu završio je 1938. u Beogradu. Studije je nastavio u istom gradu na Akademiji likovnih umetnosti u klasi profesora Mila Milunovića. Jedan je od pokretača i aktivnih učesnika likovnih kolonija u Vojvodini. Sa direktorom Gradskog muzeja u Senti Gezom Tripolskim osnovao je 1952. prvu jugoslovensku umetničku koloniju u Senti koja kontinuirano radi i danas.[1][2] Između 1956. i 1980. Ač je vodio redovnu likovnu kritiku u listu Magyar Szó u Novom Sadu.[3] Samostalno je izlagao od 1954. Tokom višedecenijske aktivnosti načinio je kvantitativno bogat i jezički heterogen slikarski i crtački opus. Početak je u znaku školskog poimanja realizma. Predeli, enterijeri i portreti iz prve polovine pedesetih u znaku su poznog kolorističkog ekspresionizma pod uticajem Konjovića. Središnji i najkvalitetniji period njegovog slikarstva krajem pedesetih i početkom šezdesetih godina HH v. u duhu je lirske apstrakcije, enformela i slikarstva materije, čiji je vodeći predstavnik u Vojvodini, sa značajnim mestom u srpskom umetničkom prostoru.[3]
Bio je učesnik istorijske izložbe Apstraktno slikarstvo u Jugoslaviji u Somboru krajem 1962, kada je, nedugo posle zatvaranja, usledio poznati politički napad na apstraktnu umetnost početkom 1963. Slikama Plavo nebo (1959) i Kretanje u belom prostoru (1962) zastupljen na izložbi Jugoslovensko slikarstvo šeste decenije u Muzeju savremene umetnosti u Beogradu 1980. Sa delima iz perioda enformela učestvovao je na izložbi Centralnoevropski aspekti vojvođanskih avangardi 1920--2000, u Muzeju savremene likovne umetnosti u Novom Sadu 2002.[3]
Njegovo slikarstvo monohromne, mrke, pepeljastosive materije gustih i gotovo reljefnih slojeva blisko je tipu enformela „visokih pasti", umesto četkom izvedeno je pomagalima poput velikih češljeva pomoću kojih u mekani nanos sveže materije ostavlja duboke zakrivljene ili kružne ureze. Motivsko polazište je u tematici pejzaža transponovanog do univerzalnih simboličkih projekcija i značenja (Kozmičko talasanje, 1960; Egzaktno kretanje, 1961; Kozmičko kretanje, 1962; Mehanika u belom prostoru, 1962. i dr.).[3]
Već iz samih naziva većine Ačovih slika u duhu enformela zapaža se da on svesno zadržava izvesne tematske osobine slike: pojam „prostor“ konstanta je u svim ovim nazivima, no posredi nije neko konkretno topografsko nego pre svega metaforičko i simboličko poimanje predela.[4]
Posle enformela upušta se u različite jezičke i tehničke eksperimente u kojima je teško slediti jedinstveni konceptualni smer. U pluralističkoj umetničkoj klimi 80-ih godina HH veka prisutan je na sceni učešćem na izložbama Ka postmodernoj umetnosti (Banjaluka 1983), Slikarstvo zrele strasti (Pančevo 1986), Retrospektivna izložba (Novi Sad 1986) i Jugoslovenska dokumenta (Sarajevo 1989).[3]
Dan likovne umetnosti Mađara u Vojvodini obeležava se na dan rođenja Jožefa Ača.[2]
Vidi još
[uredi | uredi izvor]Reference
[uredi | uredi izvor]- ^ „RTS :: RTS 3 :: Slikari: Jozef Ač - Daleka putovanja”. www.rts.rs. Pristupljeno 2024-05-29.
- ^ a b Televízió, Vajdasági Műsorszolgáltató Intézmény Vajdasági Rádió és. „Dan likovne umetnosti Mađara u Vojvodini”. Vajdasági Rádió és Televízió (na jeziku: mađarski). Pristupljeno 2024-05-29.
- ^ a b v g d „Revizija stranice AČ, Jožef | Srpska enciklopedija”. srpskaenciklopedija.rs (na jeziku: srpski). Pristupljeno 2024-05-29.
- ^ „Enformel u Vojvodini – Jožef Ač, Pal Petrik, Bogdanka Poznanović”. Kulturni centar Beograda (na jeziku: srpski). 2010-12-15. Pristupljeno 2024-05-29.
Literatura
[uredi | uredi izvor]- M. Arsić, Jožef Ač, N. Sad 1986;
- J. Denegri, Fragmenti — šezdesete-devedesete: umetnici iz Vojvodine, N. Sad 1994.