Viktor Ivančić
Viktor Ivančić | |
---|---|
![]() | |
Datum rođenja | 8. oktobar 1960. |
Mesto rođenja | Sarajevo |
Viktor Ivančić (Sarajevo, 8. oktobra 1960) je jugoslovenski[1][2] novinar i publicista, najpoznatiji kao osnivač i dugogodišnji glavni urednik satiričnog nedeljnika Feral Tribune.[3]
Biografija
[uredi | uredi izvor]Splićanin Ivančić je uređivao studentski rad Fakulteta elektrotehnike, strojarstva i brodogradnje Sveučilišta u Splitu.[3] U žižu javnosti došao je 1980-ih kao član VIVA LUDEŽ, tria mladih humorista koji su pisali za humorističke rubrike splitskih novina i časopisa poput Slobodne Dalmacije, Nedjeljne Dalmacije i Omladinske Iskre. U tim nedeljnim prilozima, koji će na kraju postati Feral Tribune, nalazila se njegova redovna rubrika Bilježnica Robija K., u kojoj je davao satirične komentare na važne društvene i političke događaje viđene očima jednog osnovnoškolca.
Prvih godina hrvatske samostalnosti Ivančić i Feral Tribune su došli u sukob sa vladom Franje Tuđmana i njegovom Hrvatskom demokratskom zajednicom (HDZ). Početkom 1993. godine Slobodnu Dalmaciju preuzima Miroslav Kutle, biznismen koji je blizak Tuđmanovom desnoj ruci Gojku Šušku.
Međutim, nekoliko meseci kasnije, Feral Tribjun se pojavio kao dvonedeljnik, koji je postao nedeljnik u decembru 1993. [4] Viktor Ivančić postao je glavni urednik lista. Tokom njegovog mandata, časopis je bio jedan od prvih koji je otvoreno kritikovao vlast, razotkrio ratne zločine Hrvatske vojske, kao i ulogu HDZ-a u najkontroverznijim aspektima privatizacije i drugih skandala.
Ivančić je dobio visoke pohvale svojih kolega za svoj trud i dobio mnoge prestižne novinarske nagrade. Tuđmanova vlada je, s druge strane, reagovala kampanjom koja je uključivala kontroverzne poreze na pornografiju, tužbe za klevetu, krivične prijave protiv zaposlenih u Feralu i ekonomsku sabotažu preko vladinih preduzeća. Nešto od toga bilo je usmereno i na samog Ivančića. Ubrzo nakon što je dobio javnu prijetnju smrću od najviših funkcionera HDZ-a, Ivančić je 31. decembra 1993. mobilisan u Hrvatsku vojsku.[4] Dat mu je otpust iz vojske – koju je služio u 4. gardijskoj brigadi – za kratko vreme, nakon niza međunarodnih protesta.
Krajem 1990-ih Ivančić je prestao da bude glavni urednik Ferala, ali je nastavio da radi u časopisu kao kolumnista. Neke od njegovih kolumna kasnije su objavljene kao knjige. Nakon što je Feral Tribune prestao da postoji 2008. godine, pridružio se nacionalnom nedeljniku Novosti gde i dalje redovno piše kao kolumnista.
Ivančić je 2017. godine potpisao Deklaraciju o zajedničkom jeziku Hrvata, Srba, Bošnjaka i Crnogoraca.[5]
Dela
[uredi | uredi izvor]- Bilježnica Robija K., priče, Feral Tribune (četiri izdanja od 1995.)
- Točka na U – slučaj Šakić': 'anatomija jednog skandala”, Feral Tribune (1998., 2000.)
- Lomača za protuhrvatski blud: ogledi o tuđmanizmu', Feral Tribune (2003.)
- Šamaranje vjetra – ogledi o posttuđmanizmu', Feral Tribune (2003.)
- Vita activa', roman, Feral Tribune, Fabrika knjiga, Dani (tri izdanja od 2005.)
- Robi K., priče u dva toma, Fabrika knjiga (2006.)
- Animal Croatica: ogledi o domoljublju, Fabrika knjiga (2007.)
- Planinski zrak, roman, Fabrika knjiga (2009.)
- Zašto ne pišem i drugi eseji, Fabrika knjiga (2010.)
- Robi K. – Treći juriš, priče, Fabrika knjiga (2011.)
- ugoslavija živi vječno – dokumentarne basne, Fabrika knjiga (2011.)
- Radnici i seljaci, Fabrika knjiga (2014.)
- Sviranje srednjem kursu: o bijedi hrvatske socijaldemokracije, Fabrika knjiga (2015.)
Reference
[uredi | uredi izvor]- ^ Ivančić, Viktor (2017-04-19). „Kako ne biti Jugoslaven?”. Peščanik (na jeziku: engleski). Pristupljeno 2023-08-30.
- ^ admin (2020-12-15). „VIKTOR IVANČIĆ: Ja se kao Jugosloven zalažem za to da svi seremo po svima”. Preokret (na jeziku: engleski). Pristupljeno 2023-08-30.
- ^ a b „HDP - hrvatsko društvo pisaca”. Hdpisaca.org. Arhivirano iz originala 26. 7. 2011. g. Pristupljeno 2011-08-04.
- ^ a b „Teme”. Feral.audiolinux.com. 30. 5. 2003. Pristupljeno 2011-08-04.
- ^ Derk, Denis (28. 3. 2017). „Donosi se Deklaracija o zajedničkom jeziku Hrvata, Srba, Bošnjaka i Crnogoraca” [A Declaration on the Common Language of Croats, Serbs, Bosniaks and Montenegrins is About to Appear] (na jeziku: srpskohrvatski). Zagreb: Večernji list. str. 6—7. ISSN 0350-5006. Arhivirano iz originala 29. 3. 2017. g. Pristupljeno 5. 6. 2019.