Александар Дима Отац
Александар Дима | |
---|---|
![]() Александар Дима Отац | |
Лични подаци | |
Пуно име | Александар Дима |
Датум рођења | 24. јул 1802. |
Место рођења | Вилер Котре, Француска |
Датум смрти | 5. децембар 1870.68 год.) ( |
Место смрти | Дјеп, Француска |
Књижевни рад | |
Најважнија дела | Гроф Монте Кристо Три мускетара |
Потпис | ![]() |
Александар Дима (фра. Alexandre Dumas; Вилер Котре, 24. јул 1802 — Дјеп, 5. децембар 1870)[1][2] је био француски књижевник.[3] Отац је Александра Диме Сина, такође писца и драматурга.[4]
Александар Дима Отац један је од зачетника такозваног романа — фељтона. Талентован писац богате фантазије и живог духа, подједнако успјешно се окушао у позоришним дјелима и у историјским романима. Најпознатије му је дјело авантуристички роман „Три мускетара“, познат по занимљивом заплету, многим пустоловинама и симпатичним и храбрим јунацима.[5] Утицај Диминих историјско-авантуристичих романа осетио се готово у целој европској популарној литератури. Написао је, што сам, што у сарадњи с другима, око 300 романа и драма. За позориште је заслужан јер је написао прву историјску романтичну драму „Хенрик III и његов двор“.[6] Написао је и бројне чланке у часописима и путописне књиге; његови објављени радови су укупно имали преко 100.000 страница.[7] Дума је 1840-их основао Историјски театар у Паризу.
Његов отац, генерал Томас-Александар Дума Дави де ла Пејтори, рођен је у француској колонији Сент-Доминго (данашњи Хаити) од Александра Антоана Давија де ла Пејтора, француског племића, и Мари-Сесет Дума, афричке робиње.[8][9] Када је имао 14 година, Томаса-Александра је његов отац одвео у Француску, где се школовао на војној академији и ушао у војску, где је имао успешну каријеру.
Радови
[уреди | уреди извор]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c9/Houghton_MS_Fr_133.1_-_Le_Comte_de_Moret%2C_1.jpg/220px-Houghton_MS_Fr_133.1_-_Le_Comte_de_Moret%2C_1.jpg)
Фикција
[уреди | уреди извор]Историја хришћанства
[уреди | уреди извор]- Acté of Corinth; or, The convert of St. Paul. a tale of Greece and Rome. (1839), a novel about Rome, Nero, and early Christianity.
- Isaac Laquedem (1852–53, incomplete)
Висока авантура
[уреди | уреди извор]- The Countess of Salisbury (La Comtesse de Salisbury; Édouard III, 1836)
- Captain Paul (Le Capitaine Paul, 1838)
- Othon the Archer (Othon l'archer 1840)
- Captain Pamphile (Le Capitaine Pamphile, 1839)
- The Fencing Master (Le Maître d'armes, 1840)
- Castle Eppstein; The Spectre Mother (Chateau d'Eppstein; Albine, 1843)
- Amaury (1843)
- The Corsican Brothers (Les Frères Corses, 1844)
- The Black Tulip (La Tulipe noire, 1850)
- Olympe de Cleves (1851–52)
- Catherine Blum (1853–54)
- The Mohicans of Paris (Les Mohicans de Paris, 1854)
- Salvator (Salvator. Suite et fin des Mohicans de Paris, 1855–1859)
- The Last Vendee, or the She-Wolves of Machecoul (Les louves de Machecoul, 1859). A romance (not about werewolves).
- La Sanfelice (1864), set in Naples in 1800
- Pietro Monaco, sua moglie Maria Oliverio ed i loro complici, (1864). An Appendix to Ciccilla by Peppino Curcio
Фантазија
[уреди | уреди извор]- The Nutcracker (Histoire d'un casse-noisette, 1844)
- The Pale Lady (1849)
- The Wolf Leader (Le Meneur de loups, 1857)
Монте Кристо
[уреди | уреди извор]- Georges (1843)
- The Count of Monte Cristo (Le Comte de Monte-Cristo, 1844–46)
- The Conspirators (Le chevalier d'Harmental, 1843)
- The Regent's Daughter (Une Fille du régent, 1845). Sequel to The Conspirators.
Дартањанове романсе
[уреди | уреди извор]- The Three Musketeers (Les Trois Mousquetaires, 1844)
- Twenty Years After (Vingt ans après, 1845)
- The Vicomte de Bragelonne, sometimes called Ten Years Later (Le Vicomte de Bragelonne, ou Dix ans plus tard, 1847)
Сродни радови
[уреди | уреди извор]- Louis XIV and His Century (Louis XIV et son siècle, 1844)
- The Women's War (La Guerre des Femmes, 1845)
- The Count of Moret; The Red Sphinx; or, Richelieu and His Rivals (Le Comte de Moret; Le Sphinx Rouge, 1865–66)
Романсе Валоа
[уреди | уреди извор]- La Reine Margot, also published as Marguerite de Valois (1845)
- La Dame de Monsoreau (1846) (later adapted as a short story titled "Chicot the Jester")
- The Forty-Five Guardsmen (1847) (Les Quarante-cinq)
- Ascanio (1843)
- The Two Dianas (Les Deux Diane, 1846)[10]
- The Page of the Duke of Savoy, (1855)
- The Horoscope: a romance of the reign of François II (1858)
Романсе Марије Антоанете
[уреди | уреди извор]- Joseph Balsamo (Mémoires d'un médecin: Joseph Balsamo, 1846–48) (a.k.a. Memoirs of a Physician, Cagliostro, Madame Dubarry, The Countess Dubarry, or The Elixir of Life). Joseph Balsamo is about 1000 pages long, and is usually published in two volumes in English translations: Vol 1. Joseph Balsamo and Vol 2. Memoirs of a Physician. The long unabridged version includes the contents of book two, Andrée de Taverney; the short abridged versions usually are divided in Balsamo and Andrée de Taverney as completely different books.
- Andrée de Taverney, or The Mesmerist's Victim
- The Queen's Necklace (Le Collier de la Reine, (1849−1850)
- Ange Pitou (1853) (a.k.a. Storming the Bastille or Six Years Later)
- The Hero of the People
- The Royal Life Guard or The Flight of the Royal Family.
- The Countess de Charny (La Comtesse de Charny, 1853–1855)
- Le Chevalier de Maison-Rouge (1845) (a.k.a. The Knight of the Red House, or The Knight of Maison-Rouge)
Трилогија Сент-Хермин
[уреди | уреди извор]- The Companions of Jehu (Les Compagnons de Jehu, 1857)
- The Whites and the Blues (Les Blancs et les Bleus, 1867)
- The Knight of Sainte-Hermine (Le Chevalier de Sainte-Hermine, 1869)[11] It was published in English in 2008 as The Last Cavalier.
Робин Худ
[уреди | уреди извор]- The Prince of Thieves (Le Prince des voleurs, 1872, posthumously).
- Robin Hood the Outlaw (Robin Hood le proscrit, 1873, posthumously).
Драма
[уреди | уреди извор]- The Hunter and the Lover (1825)
- The Wedding and the Funeral (1826)
- Henry III and his court (1829)
- Christine – Stockholm, Fontainebleau, and Rome (1830)
- Napoleon Bonaparte or Thirty Years of the History of France (1831)
- Antony (1831)
- Charles VII at the Homes of His Great Vassals (Charles VII chez ses grands vassaux, 1831).
- Teresa (1831)
- La Tour de Nesle (1832), a historical melodrama
- The Memories of Anthony (1835)
- The Chronicles of France: Isabel of Bavaria (1835)
- Kean (1836)
- Caligula (1837)
- Miss Belle-Isle (1837)
- The Young Ladies of Saint-Cyr (1843)
- The Youth of Louis XIV (1854)
- The Son of the Night – The Pirate (1856)
- The Gold Thieves (after 1857).[7]
Нефикција
[уреди | уреди извор]- Impressions de voyage: En Suisse (Travel Impressions: In Switzerland, 1834)
- Une Année à Florence (A Year in Florence, 1841)
- De Paris à Cadix (From Paris to Cadiz, 1847)
- Montevideo, ou une nouvelle Troie, 1850 (The New Troy), inspired by the Great Siege of Montevideo
- Le Journal de Madame Giovanni (The Journal of Madame Giovanni, 1856)
- Travel Impressions in the Kingdom of Napoli/Naples Trilogy:
- Impressions of Travel in Sicily (Le Speronare (Sicily – 1835), 1842
- Captain Arena (Le Capitaine Arena (Italy – Aeolian Islands and Calabria – 1835), 1842
- Impressions of Travel in Naples (Le Corricolo (Rome – Naples – 1833), 1843
- Travel Impressions in Russia – Le Caucase Original edition: Paris 1859
- Adventures in Czarist Russia, or From Paris to Astrakhan (Impressions de voyage: En Russie; De Paris à Astrakan: Nouvelles impressions de voyage (1858), 1859–1862
- Voyage to the Caucasus (Le Caucase: Impressions de voyage; suite de En Russie (1859), 1858–1859
- The Bourbons of Naples (итал. I Borboni di Napoli, 1862) (7 volumes published by Italian newspaper L'Indipendente, whose director was Dumas himself).[12][13]
Референце
[уреди | уреди извор]- ^ Wells, John C. (2008). Longman Pronunciation Dictionary (3. изд.). Longman. ISBN 978-1-4058-8118-0.
- ^ Jones, Daniel (2011). Roach, Peter; Setter, Jane; Esling, John, ур. Cambridge English Pronouncing Dictionary (18. изд.). Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-15255-6.
- ^ „Alexandre Dumas, pere | Biography, Books, & Facts”. Encyclopedia Britannica (на језику: енглески). Приступљено 2021-02-03.
- ^ „Alexandre Dumas”. www.goodreads.com. Приступљено 2021-02-03.
- ^ Coen, Ross. „Alexandre Dumas (1824-1895)” (на језику: енглески). Приступљено 2021-02-03.
- ^ „Alexandre Dumas - New World Encyclopedia”. www.newworldencyclopedia.org. Приступљено 2021-02-03.
- ^ а б French Studies: "Quebecer discovers an unpublished manuscript by Alexandre Dumas", iForum, University of Montreal, 30 September 2004, accessed 11 August 2012.
- ^ Gallaher, John G. (1997). General Alexandre Dumas: Soldier of the French Revolution. SIU Press. стр. 7–8. ISBN 978-0809320981.
- ^ Gates Jr., Henry Louis (2017). 100 Amazing Facts about the Negro. Pantheon Books. стр. 332. ISBN 978-0307908711.
- ^ Hemmings, F. W. J. (2011). Alexandre Dumas: The King of Romance (на језику: енглески). A&C Black. стр. 130. ISBN 978-1448204830.
- ^ „Alexandre Dumas, père”. The Guardian (на језику: енглески). 22. 7. 2008. ISSN 0261-3077. Приступљено 22. 8. 2017.
- ^ Dumas, Alexandre (1862). I Borboni di Napoli: Questa istoria, pubblicata pe'soli lettori dell'Indipendente, è stata scritta su documenti nuovi, inediti, e sconosciut, scoperiti dall'autore negli archivi segreti della polizia, e degli affari esteri di Napoli (на језику: италијански).
- ^ MuseoWeb CMS. „Banche dati, Open Archives, Libri elettronici” [Databases, Open Archives, Electronic Books]. Biblioteca Nazionale di Napoli (на језику: италијански). Приступљено 2020-08-28.
Литература
[уреди | уреди извор]- Gorman, Herbert (1929). The Incredible Marquis, Alexandre Dumas. New York: Farrar & Rinehart. OCLC 1370481.
- Hemmings, F.W.J. (1979). Alexandre Dumas, the King of Romance. New York: Charles Scribner's Sons. ISBN 0-684-16391-8.
- Lucas-Dubreton, Jean (1928). The Fourth Musketeer. trans. by Maida Castelhun Darnton. New York: Coward-McCann. OCLC 230139.
- Maurois, André (1957). The Titans, a Three-Generation Biography of the Dumas. trans. by Gerard Hopkins. New York: Harper & Brothers Publishers. OCLC 260126.
- Phillips, Emma Watts (1891). Watts Phillips: Artist and Playwright. London: Cassell & Company.
- Reed, F. W. (Frank Wild) (1933). A Bibliography of Alexandre Dumas, père. Pinner Hill, Middlesex: J.A. Neuhuys. OCLC 1420223.
- Ross, Michael (1981). Alexandre Dumas. Newton Abbot, London, North Pomfret (Vt): David & Charles. ISBN 0-7153-7758-2.
- Schopp, Claude (1988). Alexandre Dumas, Genius of Life. trans. by A. J. Koch. New York, Toronto: Franklin Watts. ISBN 0-531-15093-3.
- Spurr, Harry A. (октобар 1902). The Life and Writings of Alexandre Dumas. New York: Frederick A. Stokes, Company. OCLC 2999945.
Спољашње везе
[уреди | уреди извор]- Путник арабљанских ноћи („Вечерње новости“, 10. октобар 2010)
- Works by Александар Дима Отац in eBook form на сајту Standard Ebooks
- Александар Дима Отац на сајту Пројекат Гутенберг (језик: енглески)
- Дела Alexandre Dumas на сајту Фејдид пејџ Канада
- Александар Дима Отац на сајту Internet Archive (језик: енглески)
- Александар Дима Отац на сајту LibriVox (језик: енглески)
- Herald Sun: Lost Dumas play discovered Архивирано на сајту Wayback Machine (16. фебруар 2006)
- Lost Dumas novel hits bookshelves
- Dumas' Works: text, concordances and frequency lists
- The Alexandre Dumas père website, with a complete bibliography and notes about many of the works
- 1866 Caricature of Alexandre Dumas by André Gill
- Alexandre Dumas et compagnie : Freely downloadable works of Alexandre Dumas in PDF format (text mode)
- Alexandre Dumas Collection Архивирано на сајту Wayback Machine (25. април 2011) at the Harry Ransom Center at the University of Texas at Austin
- Alejandro Dumas Vida y Obras First Spanish Website about Alexandre Dumas and his works.
- Rafferty, Terrence. "All for One", The New York Times, 20 August 2006 (a review of the new translation of The Three Musketeers, ISBN 0-670-03779-6)
- Alexandre Dumas (pere) at the Internet Book List
- Works by Александар Дима Отац at Open Library
- The Reed Dumas collection held at Auckland Libraries
- Alexandre Dumas' A Masked Ball audiobook with video at YouTube
- Alexandre Dumas' A Masked Ball audiobook at Libsyn