Служба државне безбедности
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/33/Emblem_of_Yugoslavia_%281963%E2%80%931992%29.svg/100px-Emblem_of_Yugoslavia_%281963%E2%80%931992%29.svg.png)
Служба државне безбедности (скраћено СДБ, верз. скраћ. ДеБе; мкд. Служба за државна безбедност, словен. Služba državne varnosti, хрв. Služba državne sigurnosti) је била безбедносно-обавештајна служба и тајна полиција Социјалистичке Федеративне Републике Југославије (СФРЈ). До 1966, када је реорганизована, ова служба је носила назив Управа државне безбедности (УДБА).
Настала је 1946. реорганизацијом Одељења за заштиту народа (ОЗНА) на цивилни и војни одсек, односно на Управу државне безбедности и Контраобавештајну службу ЈНА (КОС).[1] Након Брионског пленума ЦК СКЈ и смењивања Александра Ранковића, 1966. служба је реораганизована и током 1967. значајно федерализована, односно свака република је добила властиту службу безбедности, док је на федералном ниву остала Савезна служба државне безбедности, чија су се овлашћења све више смањивала. Распадом Југославије, почетком 1990-их Савезна служба је престала да постоји.
Жртве СДБ 1966—1990.
[уреди | уреди извор]Година | Држава | Име убијеног |
---|---|---|
1966 | ![]() |
Мате Миличевић |
1967 | ![]() |
Јозе Јелић, Миле Јелић, Владо Мурат, Бардош Гервала, Анђелко Пернар, Маријан Шимундић, Петар Томинац |
1968 | ![]() |
Јосип Крталић |
![]() |
Перо Човић | |
![]() |
Недјељко Мркоњић | |
![]() |
Андрија Лончарић | |
![]() |
Анте Знаор | |
![]() |
Ђуро Кокић, Вид Маричић, Миле Рукавина, Крешимир Тољ, Хрвоје Урса | |
1969 | ![]() |
Мирко Ћурић, Нахид Куленовић, Ратко Обрадовић |
![]() |
Вјекослав (Макс) Лубурић | |
1971 | ![]() |
Иво Богдан |
![]() |
Максим Крстуловић | |
![]() |
Мирко Шимић | |
![]() |
Мијо Лијић | |
1972 | ![]() |
Розмари Бахорић, Стјепан Шево, Татјана Шево |
![]() |
Иван Михалић, Јосип Сенић | |
1973 | ![]() |
Јосип Буљан-Микулић |
1974 | ![]() |
Мате Јозак, Благој Шамбевски, Јаков Љотић |
![]() |
Максим Крстуловић | |
1975 | ![]() |
Никола Мартиновић |
![]() |
Матко Брадарић, Петар Валић, Бора Благојевић | |
![]() |
Винко Ељуга | |
![]() |
Ивица Миошевић, Никола Пенава, Илија Вучић | |
![]() |
Стипе Микулић | |
1976 | ![]() |
Иван Туксор |
![]() |
Миодраг Бошковић, Урош Миленковић | |
1977 | ![]() |
Јозо Ореч |
![]() |
Иван Вучић | |
![]() |
Драгиша Кашиковић и Иванка Милошевић | |
1978 | ![]() |
Бруно Бушић |
![]() |
Крижан Бркић | |
1979 | ![]() |
Цвитко Цицварић, Горан Шећер |
![]() |
Маријан Рудела, Звонко Шимац | |
1980 | ![]() |
Мирко Дескер, Никола Миличевић |
1981 | ![]() |
Мате Колић |
![]() |
Петар Биланџић, Иво Фурлић, Иван Јуришић, Младен Јуришић, Анте Костић, Јусуф Гервала, Бардош Гервала, Кадри Зека | |
![]() |
Станко Нижић | |
1983 | ![]() |
Стјепан Ђурековић, Фрањо Микулић, Ђуро Загајски, Милан Жупан |
1984 | ![]() |
Славко Логарић |
1984 | ![]() |
Томислав Каталениц |
1986 | ![]() |
Фрањо Машић |
1987 | ![]() |
Дамир Ђурековић |
![]() |
Иван Хлевњак | |
1990 | ![]() |
Енвер Хадри |
Референце
[уреди | уреди извор]- ^ Званичан сајт Војно-безбедносне агенције: http://www.vba.mod.gov.rs/II_faza.html#.Ukxpn9K8Cao
Литература
[уреди | уреди извор]- Vojna enciklopedija tom VI. Beograd. 1973. COBISS.SR 168834823
- Leksikon Narodnooslobodilačkog rata i revolucije u Jugoslaviji 1941—1945. tom II. Beograd—Ljubljana: Narodna knjiga—Partizanska knjiga. 1980. COBISS.SR 49300743