Princeza Katarina od Grčke i Danske
Katarina od Grčke i Danske | |
---|---|
![]() Princeza Katarina od Grčke i Danske 1935. godine | |
Lični podaci | |
Datum rođenja | 4. maj 1913. |
Mesto rođenja | Atina, Grčka |
Datum smrti | 2. oktobar 2007.94 god.) ( |
Mesto smrti | Marlov, Ujedinjeno Kraljevstvo |
Porodica | |
Supružnik | Rišard Brandram |
Roditelji | Konstantin I Grčki Sofija od Pruske, kraljica Grčke |
Dinastija | Kuća Glikemberga |
|
Katarina (ili Katarine ) od Grčke i Danske (na modernom grčkom: Αικατερίνη της Ελλάδας / Ekateríni tis Elládas), a nakon venčanja, Ladi Brandram (4. maj 1913 - 2. oktobar 2007) bila je princeza Grčke i Danske i ćerka Konstantina I Grčkog . [1]
Biografija
[uredi | uredi izvor]Život princeze Katarine obeležen je teškim ratom i egzilom. Prvi svetski rat i grčko-turski rat 1919-1922 naterali su porodicu da napusti Grčku čak dva puta, iako Katarina nije imala još ni deset godina. [2]
Princeza svoje detinjstvo provodi u Italiji, mestu gde je njena porodica pronašla sklonište tokom rata a školovanje je završila u Engleskoj. Još kao mlada izgubila je oca 1923. godine a majku 1932. godine. Siroče, zbližava se sa svojom sestrama i braćama sa kojima živi sve do udaje. Nakon restitucije monarhije u Atini, seli se kod brata Đorđa II Grčkog zajedno sa svojom sestrom Irenom od Grčke preuzima ulogu domaćice monarhije koju je nakon razvoda zapostavlja bivša kraljica Elizabeta od Rumunije. [3] Nakon drugog svetskog rata princeza se ulaže u spašavanje ranjenih vojnika dobrovoljno se prijavljuje u ulozi medicinska sestra. Zbog bitke za Grčku kraljevska porodica beži u egzil a Katarina odlazi u Egipat gde je nastavila sa radom kao medicinske sestre.[4]
Katarina je 1946. odlučila da se pridruži svom bratu, kralju Đorđu koji je živeo u Engleskoj. Tokom dugog putovanja, upoznaje britanskog majora Rikarda Brandrama i ubrzo dvoje mladih ljudi se zaljubljuju jedno u drugo. Par se venčava 1947. godine, ubrzo nakon obnove monarhije u Grčkoj. Kratko vreme živeli su u Iraku a zatim su se preselili u Ujedinjenom Kraljevstvu. U ovoj zemlji, princeza, sada pod nazivom „Lejdi” vodi diskretan i skroman život, sem velikih događaja gde je morala da se pojavljuje i koji su uticali na život kraljevskih porodica.[5]
Porodica
[uredi | uredi izvor]Katarina je najmlađe dete kralja Konstantins Prvog Grčkog (1868-1923) i njegove supruge princeza Sofije od Pruske, kraljice Grčke (1870-1932), ćerka nemačkog Fridrihs Trećeg od Nemačke (1831-1888) i njegove supruge princeze Viktorije od Saks-Koburg i Gota (1840-1901).[6]
21. aprila 1947, Katarina se udaje u kraljevskoj palati Atine za britanskog majora Rikarda Brandrama[7] (1911-1994) sa kojim ima jednog sina zvanog Pol Brandram. Pol se oženio dva puta. Prvi put 1975. godine sa Dženifer Dijane Stel sa kojom se razveo 2009. godine i drugi put sa Kejtom Varhust.
Progonstvo
[uredi | uredi izvor]Prvi egzil
[uredi | uredi izvor]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c8/%CE%95%CE%BB%CE%B5%CF%85%CE%B8%CE%AD%CF%81%CE%B9%CE%BF%CF%82_%CE%92%CE%B5%CE%BD%CE%B9%CE%B6%CE%AD%CE%BB%CE%BF%CF%82.jpg/220px-%CE%95%CE%BB%CE%B5%CF%85%CE%B8%CE%AD%CF%81%CE%B9%CE%BF%CF%82_%CE%92%CE%B5%CE%BD%CE%B9%CE%B6%CE%AD%CE%BB%CE%BF%CF%82.jpg)
Princeza je bila progonjena dva puta zajedno sa svojom porodicom. Prvi put je napustila Grčku tokom Ruske Revolucije 1917. godine. Tog datuma Grčka kraljevska porodica gubi svu podršku i kralj je smenjen sa prestola. Katarina tajno beži u egzil 11. juna. Tada devojčica sa nepunih četiri godina, poslednji put vidi brata Aleksandra, koji je tada bio novi kralj. Nakon prelaska preko Jonskog mora i Italije, Katarina, njeni roditelji, njena braća i sestre nastanili su se, najpre u Sent Moriczu, a zatim u Cirihu u Švjcarskoj. [8] Nekoliko meseci kasnije cela kraljevska porodica se seli kod kralja Konstantina jer je situacija u Grčkoj jako nestabilna. Međutim, finansijska situacija Konstantina i Sofije nije bila najsjajnija i kralj, obeležen dubokim osećajem neuspeha, oboleva od španskog gripa ali ubrzo ozdravljuje.[9] Tokom oporavka, provodi puno vremena sa svojom decom čitajući knjige Radjarda Kiplinga.[10]
Povratak u Grčku
[uredi | uredi izvor]25. oktobra 1920. godine, neočekivana smrt mladog Aleksandra koji je oboleo od ifekcije ujeda majmuna izazvala je institucionalnu krizu u Helenskom kraljevstvu. Već napeta situacija pogoršava se produženjem grčko-turskog rata (1919-1922). Na zakonodavnim izborima u novembru, venizelisti su poraženi, a njihov vođa je pobegao u egzil u Parizu. Održavanje spornog referenduma, na kojem je 99% učesnika glasalo za povratak Konstantina, omogućilo je Katarini i kraljevskoj porodici povratak u Grčku.[11]
Drugi egzil
[uredi | uredi izvor]30. oktobra 1922. Katarina, njeni roditelji i njena sestra Irena ponovo su napustili Grčku i pobegli u Italiju gde ih je italijanska vlada dočekala i smestila u Siciliji. Kralj, bolestan od arteroskleroze, pada u depresiju i provodi sate gledaći u jednu tačku. Iako je Katarina pokušavala da ga oraspoloži, kralj umire 11. januara 1923. godine od izliva krvi u mozgu. Nakon smrti kralja Katarina se seli sa svojom porodicom u Toskaniu.
Godine 1924. proglapena je druga grčka republika i Đorđe II Grčki zajedno sa ostatkom kraljevske porodice napušta Grčku. Grčka kraljevska porodica gubi grčko državljanstvo ali Kristijan X Danski, Katarinin ujak poklanja dansko državljanstvo porodici.[12]
Godine 1932. Katarina nema još devetnaest godina kada joj majka umire od raka.[13] Katarina i njena sestra ostaju same ali ih ubrzo prihvata Italijanska kraljevska porodica koja je puno pomogla Katarininim roditeljima tokom egzila. Kao kraljevska porodica Katarina je bila počasni gost mnogih važnih događaja u Italiji.
Godine 1935. Katarina putuje svugde po svetu. Nekoliko meseci je provela u Holivudu gde su je razni agenti potiskivali da im bude fotomodel. Kako nije mogla da izbegne toliki pritisak vraća se u Italiju gde nastavlja skroman život.
Porodično stablo
[uredi | uredi izvor]8. Kristijan IX Danski | ||||||||||||||||
4. Đorđe I Grčki | ||||||||||||||||
9. Lujza od Hesen-Kasela | ||||||||||||||||
2. Konstantin I Grčki | ||||||||||||||||
10. Konstantin Nikolajevič | ||||||||||||||||
5. Olga Konstantinovna | ||||||||||||||||
11. Aleksandra od Saks-Altenburga | ||||||||||||||||
1. Katarina od Grčke i Danske | ||||||||||||||||
12. Vilhelm I Nemački | ||||||||||||||||
6. Fridrih III Nemački | ||||||||||||||||
13. Augusta od Saks-Vajmarske | ||||||||||||||||
3. Sofija od Pruske, kraljica Grčke | ||||||||||||||||
14. Albert fon Saks-Koburg i Gota | ||||||||||||||||
7. Viktorija fon Saks-Koburg i Gota | ||||||||||||||||
15. Viktorija Hanoverska | ||||||||||||||||
Bibliogrfija
[uredi | uredi izvor]- Celia Bertin, Marie Bonaparte, Paris, Perrin, 1982, 433 p. (ISBN 2-262-01602-X). (na jeziku: francuski)
- Eva Celada, Irene de Grecia : La princesa rebelde, Plaza & Janés, 2007, 274 p. (ISBN 978-84-01-30545-0 et 84-01-30545-4). (na jeziku: španski)
- Queen Frederica of the Hellenes, A Measure of Understanding, MacMillan, 1971 (ISBN 0-333-12454-5).(na jeziku: engleski)
- Ricardo Mateos Sainz de Medrano, La Familia de la Reina Sofía, La Dinastía griega, la Casa de Hannover y los reales primos de Europa, Madrid, La Esfera de los Libros, 2004, 573 p. (ISBN 84-9734-195-3). (na jeziku španski)
- John Van der Kiste, Kings of the Hellenes : The Greek Kings, 1863-1974, Sutton Publishing, 1994, 200 p. (ISBN 0-7509-2147-1). (na jeziku engleski)
- «Obituaries: Lady Katherine Brandram », The Times, 4 oktobar 2007.godine (na jeziku: engleski)
- « Obituaries: Lady Katherine Brandram », The Telegraph, 5 oktorbar 2007. godine (na jeziku: engleski)
- « Obituaries: Lady Katherine Brandram », The Scotsman, 10 oktobar 2007. godine (na jeziku: engleski)
- Joanne Leyland, « The Katherine Who Won't Make Headlines… », The Royalist, 8 oktobar 2007. godine (na jeziku: engleski)
Reference
[uredi | uredi izvor]- ^ „Catherine (princesse de Grèce, 1913-2007)”. data.bnf.fr (na jeziku: francuski). Pristupljeno 25. 4. 2020.
- ^ „Portrait : Catherine de Grèce”. Centerblog (na jeziku: francuski). 27. 5. 2012. Pristupljeno 25. 4. 2020.
- ^ „Catherine%20de%20Grèce : définition de Catherine%20de%20Grèce et synonymes de Catherine%20de%20Grèce (français)”. dictionnaire.sensagent.leparisien.fr (na jeziku: engleski). Pristupljeno 25. 4. 2020.
- ^ „Princess Katherine of Greece, The Lady Katherine Brandram”. Unofficial Royalty (na jeziku: engleski). 11. 2. 2019. Pristupljeno 25. 4. 2020.
- ^ „Portrait : Catherine de Grèce – Noblesse & Royautés”. www.noblesseetroyautes.com (na jeziku: francuski). Pristupljeno 25. 4. 2020.
- ^ „Traduction des meilleurs romans Grecs, Latins et Gaulois, extraits de la bibliothèque universelle des Romans ...” (na jeziku: francuski). Didot l'aîné. 1785. Pristupljeno 1. 5. 2020.
- ^ „Wedding of Princess Katherine of Greece, 1947”. The Royal Watcher (na jeziku: engleski). 21. 4. 2019. Pristupljeno 25. 4. 2020.
- ^ Marie Bonaparte (na jeziku: francuski). Perrin. ISBN 2-262-01602-X. Pristupljeno 25. 4. 2020.
- ^ Kings of the Hellenes : the Greek kings, 1863-1974. Sutton. ISBN 0-7509-2147-1.
- ^ La familia de la reina Sofía : la dinastía griega, la Casa de Hannover y los reales primos de Europa (na jeziku: engleski) (1. izd.). La Esfera de los Libros. ISBN 84-9734-195-3.
- ^ Le drame de l'hellénisme : Ion Dragoumis (1878-1920) et la question nationale en Grèce au début du XXe siècle (na jeziku: engleski). L'Harmattan. ISBN 2-7475-7788-0.
- ^ Tennent, James Emerson (1830). The History of Modern Greece: From Its Conquest by the Romans B.c. 146, to the Present Time : in Two Volumes (na jeziku: engleski). Colburn and Bentley.
- ^ La familia de la Reina Sofia. la dinastia griega, la casa de hannovery los reales primos de Europa - AbeBooks - MATEOS, RICARDO: 8497341953 (na jeziku: francuski). ISBN 9788497341950.