Пламенац (врста)
Пламенац | |
---|---|
![]() | |
Пламенац у Намибији | |
Научна класификација | |
Царство: | |
Тип: | |
Класа: | |
Ред: | |
Породица: | |
Род: | |
Врста: | P. roseus
|
Биномно име | |
Phoenicopterus roseus Pallas, 1811
| |
Синоними | |
Phoenicopterus antiquorum |
Пламенац,[2] фламинго, ружичасти пламенац или ружичасти фламинго (лат. Phoenicopterus roseus) је врста птице из породице пламенци (Phoenicopteridae), односно реда (Phoenicopteriformes). Врста је присутна у деловима Африке, јужне Азије, и јужне Европе, укључујући Шпанију, Албанију, Турску, Грчку, Кипар, Португалију, Италију, Француску, а среће се и у Македонији.
Опис
[уреди | уреди извор]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/47/Phoenicopterus_roseus_flight_%28Walvis_bay%29.jpg/220px-Phoenicopterus_roseus_flight_%28Walvis_bay%29.jpg)
Пламенац је највећа врста из породице пламенаца,[3] у просеку висине 110–150 cm и тежине 2–4 kg. Највећа забележена висина пламенца је 187 cm, а тежина 4,5 kg.[4]
Перје пламенца је највећим делом ружичастобело, но крила су му покривена црвеним и црним перјем. Кљун му је ружичаст са црним врхом, а ноге су у целости ружичасте. Оглашава се дозивањем које личи на трубљење.
Као и сви пламенци, ова врста носи само једно јаје. Младунци су белосиви, и треба им неколико година да добију ружичасту боју. Ту боју, пламенац у суштини добија од организама којима се храни, а који садрже пигмент каротина.
Станиште и исхрана
[уреди | уреди извор]Ова птица живи у мочварним пределима и слановодним плитким приобалним лагунама. Храни се тако што зарони кљун у воду, својим ногама копа блато и муљ и одатле кљуном филтрира мале ракове, семење, алге, микроскопске организме и мекушце. Горња вилица није фиксирана за лобању и покретна је.[5]
Галерија
[уреди | уреди извор]Сродни карипски пламенац
[уреди | уреди извор]Види још
[уреди | уреди извор]Референце
[уреди | уреди извор]- ^ BirdLife International (2019). „Phoenicopterus roseus”. IUCN Red List of Threatened Species. Version 2019.3. International Union for Conservation of Nature. Приступљено 14. 1. 2020.
- ^ „Прилог VII Строго заштићене дивље врсте на територији Републике Србије”. pravno-informacioni-sistem.rs.
- ^ Feduccia, Alan (1999). The Origin and Evolution of Birds (illustrated, reprint изд.). Yale University Press. стр. 196. ISBN 978-0-300-07861-9. Приступљено 23. 3. 2019.
- ^ „All About Greater Flamingo - en.tourduvalat.org” (PDF). Архивирано из оригинала (PDF) 26. 2. 2009. г. Приступљено 21. 4. 2019.
- ^ „Flamingo Feeding”. Stanford University. Приступљено 11. 3. 2013.
Литература
[уреди | уреди извор]- Feduccia, Alan (1999). The Origin and Evolution of Birds (illustrated, reprint изд.). Yale University Press. стр. 196. ISBN 978-0-300-07861-9. Приступљено 23. 3. 2019.