Сумартин
Сумартин | |
---|---|
![]() Сумартин, лука | |
Административни подаци | |
Држава | Хрватска |
Жупанија | Сплитско-далматинска |
Општина | Селца (општина) |
Становништво | |
— 2011. | 474 |
Географске карактеристике | |
Координате | 43° 17′ 08″ С; 16° 52′ 22″ И / 43.285632874994064° С; 16.872670893352737° И |
Временска зона | UTC+1 (CET), љети UTC+2 (CEST) |
Апс. висина | 7 m |
Остали подаци | |
Поштански број | 21426 Сумартин |
Позивни број | +385 21 |
.
Сумартин је насељено место у саставу општине Селца, на острву Брачу, Сплитско-далматинска жупанија, Република Хрватска.
Историја
[уреди | уреди извор]До територијалне реорганизације у Хрватској налазио се у саставу старе општине Брач.
Луку Сумартин (раније се звала Врхбрач) основале су избеглице пред Турцима из Макарског приморја 1646. године. Према положају места морали су да се посвете риболову, поморству и бродоградњи. Мало бродоградилиште постоји и данас. Темеље фрањевачком самостану на месту где се налазила средњовековна црквица "Св. Мартина", по којем је Сумартин добио данашње име, поставио је 1747. далматински фратар и песник Андрија Качић Миошић.
Становништво
[уреди | уреди извор]На попису становништва 2011. године, Сумартин је имао 474 становника.
Број становника по пописима[1] | |||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1857 | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1931 | 1948 | 1953 | 1961 | 1971 | 1981 | 1991 | 2001 | 2011 |
423 | 475 | 550 | 608 | 751 | 724 | 0 | 579 | 575 | 586 | 522 | 445 | 544 | 618 | 482 | 474 |
Напомена: У 1921. подаци су садржани у насељу Селца.
Попис 1991.
[уреди | уреди извор]На попису становништва 1991. године, насељено место Сумартин је имало 618 становника, следећег националног састава:
Наречје
[уреди | уреди извор]Као занимљивост, треба навести да се у Сумартину и његовој ближој околини говори штокавским наречјем за разлику од чакавске већине на остатку острва.
Привреда
[уреди | уреди извор]Становништво се бави пољопривредом, виноградарством, маслинарством, риболовом и туризмом. Трајектно пристаниште и трајектна веза са Макарском (5 пута дневно у туристичкој сезони), лепе плаже, бистро море, пристаниште за јахте и могућност посете самостанском музеју, одају утисак живог туристичког места.
Познате личности
[уреди | уреди извор]- Андрија Доротић (1761—1837), писац и политичар;
Извори
[уреди | уреди извор]- [1] Савезни завод за статистику и евиденцију ФНРЈ и СФРЈ, попис становништва 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. и 1991. године
- Gelo, Jakov (1998). Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima. Zagreb: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske. ISBN 978-953-6667-07-9.