Житорађа
Житорађа | |
---|---|
![]() Панорама Житорађе | |
Административни подаци | |
Држава | Србија |
Управни округ | Топлички |
Општина | Житорађа |
Становништво | |
— 2022. | 2.992 |
Географске карактеристике | |
Координате | 43° 11′ 14″ С; 21° 42′ 28″ И / 43.187333° С; 21.707833° И |
Временска зона | UTC+1 (CET), лети UTC+2 (CEST) |
Остали подаци | |
Поштански број | 18412 |
Позивни број | 027 |
Регистарска ознака | PK |
Житорађа је насељено место у Србији и седиште истоимене општине у Топличком управном округу. Према попису из 2022. било је 2.992 становника.
Географија
[уреди | уреди извор]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/02/%C5%BDitora%C4%91a%2C_panorama.jpg/300px-%C5%BDitora%C4%91a%2C_panorama.jpg)
Општина Житорађа налази се на југоистоку Србије, у Топличком округу, на удаљености 10 km од коридора 10 који повезује Србију са Северном Македонијом, Грчком и даље са Далеким истоком. Општина се налази на удаљености 35 km југозападно од Ниша, и гравитира Нишу као економском, политичком и културном центру.
Историја
[уреди | уреди извор]Први подаци о Житорађи као насељеном месту датирају из 4. века, откад се помиње стари византијски град Житорађско кале (лат. Ad Herculum). Из овог доба потиче и сачуван је верски објекат Латинска црква надомак Житорађе.
Житорађа је 1877. ослобођена од Турака. Ова година се сматра годином оснивања општине.
Посебно познати и атрактивни локалитети налазе се на планини Пасјачи—место звано Кале где су лоцирани остаци старог римског града Ад Херкулем, затим у близини села Глашинца — место звано Глашинска чука, чувена Латинска црква која датира још из 4. века.
Образовање
[уреди | уреди извор]Основна школа у Житорађи почела је са радом далеке 1873. године, а ова школе има и осморазредна одељења у Пејковцу, Црнатову и Дубову, а у осталим насељима четвороразредне школе. Школа броји 1652 ученика. Средња школа Житорађа ради од 1978. године. Школу чине 3 образовна профила машинске, пољопривредне и економске школе. Предшколска установа за децу је дечји вртић Прва радост, основан 1981. године. У Житорађи постоји Народна библиотека са фондом од око 35.000 књига.
Здравство
[уреди | уреди извор]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b3/Dom_zdravlja%2C_%C5%BDitora%C4%91a_10.jpg/300px-Dom_zdravlja%2C_%C5%BDitora%C4%91a_10.jpg)
Дом здравља Житорађа постоји од 1956. године, а у свим већим селима постоје амбуланте.
Инфраструктура
[уреди | уреди извор]Окосницу друмског саобраћаја чини деоница регионалног пута Р-245 Ниш – Житорађа – Прокупље - Приштина која пролази кроз Житорађу, регионални путни правац Р–221, Ниш - Пејковац – Прокупље – Приштина који пролази кроз Добрич, средиште повртарске и пољопривредне производње општине, и регионални пут Р - 223 А који повезује општину Житорађа са општином Бојник и пролази кроз Дубово. Укупна дужина регионалних путева износи 38 km. Удаљеност општине од међународног путног коридора Е-75 износи свега 12 km. Последњих година урађено је много на модернизацији свих путних праваца, а посебна пажња је посвећена уређењу локалних и атарских путева. Само у 2005. години у потпуности је реновирано 24 km путне мреже у општини, а у 2006. години настављено са још 5 km нових путева, тако да се до 2008. г. очекује комплетна модернизација свих путних праваца у општини и свих локалних улица.
Електроенергетска мрежа је на задовољавајућем нивоу. У Житорађи је у припреми и реконструкција далековода 10 kV према Дреновцу и потенцијално новој индустријској зони Бадњевац.
Већина становништва општине Житорађа снабдева се водом путем бунара, изузев општинског центра Житорађа које има уређен систем за водоснабдевање. Изградња водоводне и канализационе мреже у свим селима је у плану. У току је изградња водоводне мреже у 5 месних заједница по заједничком пројекту Европске уније и општине, а у припреми су пројекти за водоснабдевање и осталих месних заједница.
На територији општине постоје богата изворишта воде. Пројектом је планирано повезивање у јединствен систем који ће бити повезан са системом водоснабдевања Селова. Телекомуникациону инфраструктуру општине Житорађа чине: мрежа фиксне телефоније Телекома Србије и мрежа мобилне телефоније Теленора и Телекома Србије. Чворна централа у Житорађи везана је за оптички кабл Ниш – Прокупље.
-
Аутобуска станица
-
Аутобуска станица
-
Река у Житорађи
Привреда
[уреди | уреди извор]У структури привреде општине Житорађа доминантно место заузима пољопривреда. У структури пољопривреде последњих година примат заузима производња раног поврћа из пластеника и производња бостана. Развијено је воћарство, а такође су заступљене и све остале културе. Житорађа располаже са укупно 23.303,89 хектара обрадиве површине. Према последњим подацима структура пољопривредне производње изгледа овако:
Ратарске културе 13.874 ha Повртарство 1.200 ha Воћњаци 700 ha Винова лоза 654 ha Ливаде и пашњаци 864 ha Шуме 489 ha
Основна карактеристика производње је у томе што се марљивим и стручним радом на малим површинама постижу изванредни резултати у производњи, уз занемарљиво коришћење хербицида. Производња здраве хране у наредном периоду одвијаће се уз сарадњу и под надзором стручњака из Лабораторије за испитивања састава земљишта и животних намирница при Средњој школи Житорађа. У области сточарства у општини Житорађа постоји С. З. С. З 1 Децембар са капацитетом од 30.000.000 товљених свиња годишње. Фарма спада у ред најуспешнијих у Србији и има заокружени циклус производње. Велике су развојне могућности ове фарме у проширењу делатности на производњу финалних производа, кланичну индустрију и производњу сточне хране за тржиште. Процес приватизације очекује се у 2008. години.
Постојала је Земљорадничка задруга Победа Доње Црнатово са капацитетом за узгој кока носиља од 12000 комада, мешаоном сточне хране и расположивим обрадивим земљиштем од 17 ha и шумом од 120 ha, као и ЗЗ Будућност Житорађа са капацитетом до 10.000 комада товних пилади, опремом и обрадивим земљиштем од 65 ha. Од индустријских капацитета овде је смештен и некадашњи погон ЕИ Ниш – АД АД ХЕРКУЛЕМ Житорађа.
У приватном сектору на територији општине Житорађа послује око 180 самосталних радњи и свега неколико предузећа. У структури самосталних радњи најбројније су радње из области трговине. Тежња је општине и самосталних занатских радњи да се у будућности стимулишу занатске делатности са посебним акцентом на очување старих заната. Од приватних предузећа треба истаћи ПП Серђо Житорађа (фабрика обуће), ПП Амер- пром Влахово (лековити чајеви), ПП Ниле Житорађа (трговина на велико и мало), Кони-трејд Житорађа (кондиторски производи), Кристал Житорађа (обрада стакла)и друга.
Пољопривредни произвођачи су организовани кроз следећа Удружења :
- Удружење пољопривредних произвођача општине Житорађа
- Удружење воћара и повртара Фармер Влахово
- Удружење пољопривредних произвођача Фортеса Вољчинац
- Удружење пољопривредних произвођача Агротим Влахово
- Пчеларско друштво Цвет Житорађа
- Број регистрованих пољопривредних газдинстава је 2.200.
Општина има формирану службу за рурални развој.
Туризам
[уреди | уреди извор]О развоју туризма у Општини се стара Туристичка организација општине Житорађа
Општина је кренула са израдом пројектне документације за изградњу „Етно села са ловачким домом“. Предлози су: излетиште Главичица на брду изнад Житорађе, удаљено 3 km од Житорађе, ловни резерват у с. Зладовац на удаљености 11 km од Житорађе и викенд насеље Дебели Луг на 5,5 km од Житорађе. Последњих година подручје општине је веома посећено ловцима и љубитељима природе из Италије и Грчке који у све већем броју и све дужем временском периоду бораве у Житорађи. Главни адути су пољска јаребица и препелица које живе и опстају само у срединама где нема пестицида и хербицида у земљишту.
Демографија
[уреди | уреди извор]У насељу Житорађа живи 2771 пунолетни становник, а просечна старост становништва износи 38,7 година (37,8 код мушкараца и 39,6 код жена). У насељу има 1.008 домаћинстава, а просечан број чланова по домаћинству је 3,51.
Ово насеље је великим делом насељено Србима (према попису из 2002. године), а у последња три пописа, примећен је пораст у броју становника.
![]() |
|
м | ж |
|||
? | 15 | 27 | ||
80+ | 15 | 42 | ||
75—79 | 35 | 52 | ||
70—74 | 72 | 100 | ||
65—69 | 107 | 115 | ||
60—64 | 95 | 95 | ||
55—59 | 103 | 94 | ||
50—54 | 164 | 126 | ||
45—49 | 112 | 136 | ||
40—44 | 110 | 103 | ||
35—39 | 110 | 99 | ||
30—34 | 128 | 106 | ||
25—29 | 139 | 134 | ||
20—24 | 122 | 129 | ||
15—19 | 113 | 116 | ||
10—14 | 101 | 92 | ||
5—9 | 132 | 116 | ||
0—4 | 90 | 98 | ||
Просек : | 37,8 | 39,6 |
| ||||||||||||||||||||||||
|
Пол | Укупно | Неожењен/Неудата | Ожењен/Удата | Удовац/Удовица | Разведен/Разведена | Непознато |
---|---|---|---|---|---|---|
Мушки | 1.440 | 341 | 998 | 79 | 11 | 11 |
Женски | 1.474 | 203 | 998 | 228 | 33 | 12 |
УКУПНО | 2.914 | 544 | 1.996 | 307 | 44 | 23 |
Пол | Укупно | Пољопривреда, лов и шумарство | Рибарство | Вађење руде и камена | Прерађивачка индустрија |
---|---|---|---|---|---|
Мушки | 739 | 49 | 0 | 1 | 220 |
Женски | 337 | 42 | 0 | 0 | 73 |
УКУПНО | 1.076 | 91 | 0 | 1 | 293 |
Пол | Производња и снабдевање | Грађевинарство | Трговина | Хотели и ресторани | Саобраћај, складиштење и везе |
Мушки | 3 | 66 | 59 | 6 | 46 |
Женски | 0 | 2 | 53 | 10 | 5 |
УКУПНО | 3 | 68 | 112 | 16 | 51 |
Пол | Финансијско посредовање | Некретнине | Државна управа и одбрана | Образовање | Здравствени и социјални рад |
Мушки | 7 | 11 | 122 | 30 | 34 |
Женски | 6 | 2 | 23 | 33 | 58 |
УКУПНО | 13 | 13 | 145 | 63 | 92 |
Пол | Остале услужне активности | Приватна домаћинства | Екстериторијалне организације и тела | Непознато | |
Мушки | 22 | 0 | 0 | 63 | |
Женски | 10 | 0 | 0 | 20 | |
УКУПНО | 32 | 0 | 0 | 83 |
Занимљивости
[уреди | уреди извор]Житорађа је родно место певачице народне музике Светлане Ражнатовић[4].
У Житорађи је одрастао и завршио основну школу[4] српски политичар Ивица Дачић. Дачићева породица се убрзо по његовом рођењу преселила из Призрена у Житорађу.
Галерија
[уреди | уреди извор]-
Црква Светих Петра и Павла у Житорађи
-
Црква Светих Петра и Павла у Житорађи, двери
-
Црква Светих Петра и Павла
-
Црква Успења Пресвете Богородице
-
Споменици у порти цркве
-
Хала спортова
-
Споменик палим борцима у Првом и Другом светском рату
-
Споменик Николи Кокоњешевићу
-
Градски парк
-
Градски парк
-
Градски парк
-
Житорађа, центар
-
Зграда Црвеног крста у Житорађи
-
Услужни центар
-
Предшколска установа Прва радост
-
Терен фудбалског клуба Житорађа
Види још
[уреди | уреди извор]Референце
[уреди | уреди извор]- ^ „Књига 9”. Становништво, упоредни преглед броја становника 1948, 1953, 1961, 1971, 1981, 1991, 2002, подаци по насељима (PDF). webrzs.stat.gov.rs. Београд: Републички завод за статистику. мај 2004. ISBN 86-84433-14-9.
- ^ „Књига 1”. Становништво, национална или етничка припадност, подаци по насељима. webrzs.stat.gov.rs. Београд: Републички завод за статистику. фебруар 2003. ISBN 86-84433-00-9.
- ^ „Књига 2”. Становништво, пол и старост, подаци по насељима. webrzs.stat.gov.rs. Београд: Републички завод за статистику. фебруар 2003. ISBN 86-84433-01-7.
- ^ а б „Документациони центар „Време“”. Приступљено 16. 4. 2011., Биљана Васић, 19. мај 2005. године