Политички систем Војводине
![]() ![]() |
Овај чланак је дио серије о политичком систему Политика АП Војводине |
Статус Аутономне Покрајине Војводине у Србији дефинисан је Уставом Србије и Статутом Војводине. Статут Војводине је највиши правни акт покрајине. Законодавну власт чини Скупштина Војводине, а извршну власт Влада Војводине.
Део серије о Војводини |
Војводина |
---|
![]() ![]() |
Симболи покрајине |
Култура |
Историја |
Географија |
Демографија |
Политички систем |
Управа у Војводини
[уреди | уреди извор]После политичких промена у Југославији које су уследиле након 5. октобра 2000. године, Народна скупштина Србије је усвојила посебан Закон о утврђивању одређених надлежности аутономне покрајине (2002), којим су Војводини великим делом враћене изворна аутономија и надлежност (које су биле ускраћене Уставом из 1990. године) у области културе, образовања, јавног информисања, здравственог, пензијског, инвалидског и социјалног осигурања, заштите животне средине, урбанизма, грађевинарства и стамбених послова, запошљавања, привреде, пољопривреде, рударства и енергетике, туризма, спорта и још неких дугих области. Овим тзв. омнибус законом (назван тако јер се области у којима су утврђене надлежности Војводине овим законом таксативно набројане), ближе се одређују надлежности аутономне покрајине, нарочито у областима у којима Република уређује систем, као и одређена питања која се оносе на оснивање, организацију и рад организационих јединица републичких фондова и завода на територији аутономне покрајине.
Аутономне покрајине, у складу са Уставом и својим статутом, уређују надлежност, избор, организацију и рад органа и служби које оснивају. Аутономне покрајине, у складу са законом, уређују питања од покрајинског значаја у области: просторног планирања и развоја, пољопривреде, водопривреде, шумарства, лова, риболова, туризма, угоститељства, бања и лечилишта, заштите животне средине, индустрије и занатства, друмског, речног и шелезничког саобраћаја и уређивања путева.
Аутономне покрајине се старају о остваривању људских и мањинских права, у складу са законом; утврђују симболе покрајине и начин њиховог коришћења; управљају покрајинском имовином на начин предвиђен законом; покрајине, у складу са Уставом и законом, имају изворне приходе, обезбеђују средства јединицама локалне самоуправе за обављање поверених послова, доносе свој буџет и завршни рачун. Према Уставу, Влада може пред Уставним судом покренути поступак за оцену уставности или законитости одлуке аутономне покрајине, пре њеног ступања на снагу. У том случају Уставни суд може до доношења своје одлуке одложити ступање на снагу оспорене одлуке аутономне покрајине.
Према Одлуци о покрајинској управи и другим прописима, покрајински органи управе у оквиру надлежности Покрајине утврђених Уставом, законом и Статутом, обављају следеће послове:
- извршавају законе,
- примењују одлуке Скупштине и Извршног већа,
- решавају у управним стварима када им је то законом поверено,
- врше управни надзор када им је то законом поверено,
- припремају одлуке које доносе Скупштина и Извршно веће,
- најзад, врше друге Уставом, законом, Статутом и другим прописима утврђене послове и друге стручне послове за Скупштину и Извршно веће.
Установе
[уреди | уреди извор]Влада Војводине
[уреди | уреди извор]Влада Аутономне Покрајине Војводине има седиште у Новом Саду.
Владу чине 11 секретаријата:
- за науку и технолошки развој
- за пољопривреду, водопривреду и шумарсто
- за културу и јавно информисање
- за образовање, управу и националне заједнице
- за привреду, запошљавање и равноправност полова
- за урбанизам, градитељство и заштиту животне средине
- за здравство, социјалну политику и демографију
- за финансије
- за међурегионалну сарадњу и локалну самоуправу
- за енергетику и минералне сировине
- за спорт и омладину
Након избора из 2004. године, Владу Војводине су чиниле следеће партије и коалиције: Демократска странка, Заједно за Војводину, Савез војвођанских Мађара и Покрет снага Србије. Након избора из 2008. године, владу су чиниле: Демократска странка, Г17+, Мађарска коалиција, Лига социјалдемократа Војводине и Социјалистичка партија Србије. Након избора из 2012. године, владу чине: Демократска странка, Лига социјалдемократа Војводине и Савез војвођанских Мађара.
Скупштина Војводине
[уреди | уреди извор]Скупштина Аутономне Покрајине Војводине је представничко тело грађана које доноси прописе за извршавање закона и других прописа и општих аката Републике Србије, чије је извршавање поверено Скупштини као и одлуке и друга општа акта из своје надлежности. Скупштина АП Војводине има 120 посланика који се бирају на непосредним изборима, тајним гласањем, по пропорционалном и већинском изборном систему, на период од четири године.
Статут
[уреди | уреди извор]Највиши правни акт Аутономне покрајине Војводине је Статут. Доноси га Скупштина уз претходну сагласност Народне скупштине Републике Србије. Статутом се, на основу Устава Републике Србије и Закона о утврђивању надлежности Аутономне покрајине, утврђују надлежности аутономне покрајине, избор, организација и рад њених органа и друга питања од интереса за аутономну покрајину.
Политичке партије
[уреди | уреди извор]Раније политичке партије
[уреди | уреди извор]У периоду постојања СФРЈ, на простору Војводине је деловао Савез комуниста Војводине, који је чинио покрајинску организацију Савеза комуниста Југославије.
Националне политичке партије
[уреди | уреди извор]Политичке партије које делују на нивоу целе Србије, а које имају и значајан број гласача у Војводини су:
- Демократска странка
- Српска напредна странка
- Социјалистичка партија Србије
- Српска радикална странка
- Демократска странка Србије
На изборима из 2004. године у Војводини је највише гласова добила Српска радикална странка, да би на изборима из 2008. и 2012. године највише гласова освојила коалиција окупљена око Демократске странке.
Аутономашке политичке партије
[уреди | уреди извор]Аутономашке политичке партије које делују на подручју Војводине су:
Аутономашке партије које су биле активне раније су:[1]
- Коалиција Војводина (1996—2005)
- Војвођански покрет
- Унија социјалиста Војводине
- Војвођанска унија - Војводина мој дом
- Демократска Војводина
- Социјалдемократска партија Војводине
- Војвођански клуб
- Војвођанска алтернатива
- Конфедерација синдиката Војводине
Војвођански клуб данас делује као невладина организација, а у Банату је активна невладина организација Банатски форум, која се залаже за претварање Баната у административну регију у оквиру Војводине.
Етничке политичке партије
[уреди | уреди извор]Политичке партије Срба:
Политичке партије Црногораца:
Политичке партије Буњеваца:
Политичке партије Мађара:
- Савез војвођанских Мађара
- Демократска заједница војвођанских Мађара
- Демократска странка војвођанских Мађара
- Грађански Савез Мађара
- Покрет Мађарске Наде
- Странка мађарског јединства
На подручју Србије (АП Војводине) такође делује и Омладински покрет 64 жупаније - екстремистичка политичка организација Мађара регистрована у Мађарској.
Политичке партије Хрвата:
- Демократски савез Хрвата у Војводини
- Демократска заједница Хрвата
- Хрватски народни савез
- Хрватска сријемска иницијатива
- Хрватско-буњевачко-шокачка странка
Политичке партије Словака:
Политичке партије Румуна:
Политичке партије Рома:
Политичке партије Македонаца:
Политичке партије Русина:
Избори
[уреди | уреди извор]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/35/Vojvodina_politics_map.png/220px-Vojvodina_politics_map.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a2/Vojvodina_politics03.png/220px-Vojvodina_politics03.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/54/Vojvodina_politics2012.png/220px-Vojvodina_politics2012.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d6/Vojvodina_politics2016.png/220px-Vojvodina_politics2016.png)
Покрајински избори из 2004.
[уреди | уреди извор]На покрајинским изборима из 2004. године, седишта у Скупштини Војводине су освојиле следеће странке и коалиције:
- Српска радикална странка (36)
- Демократска странка (35)
- Савез војвођанских Мађара (11)
- Социјалистичка партија Србије (8)
- Заједно за Војводину (7)
- Покрет Снага Србије (7)
- Демократска странка Србије (6)
- Г17+ (2)
- Реформисти Војводине (2)
- Коалиција „Суботица – наш град” (1)
- Демократска странка војвођанских Мађара (1)
- Групе грађана Пландишта, Инђије, Аде и Бачког Петровца (4)
Покрајински избори из 2008.
[уреди | уреди извор]На покрајинским изборима из 2008. године, седишта у Скупштини Војводине су освојиле следеће странке и коалиције:
- За европску Србију (64)
- Српска радикална странка (24)
- Мађарска коалиција (9)
- Заједно за Војводину (6)
- Демократска странка Србије - Нова Србија (6)
- Социјалистичка партија Србије - Партија уједињених пензионера Србије (5)
- Либерално-демократска партија (1)
- Групе грађана (5)
Покрајински избори из 2012.
[уреди | уреди извор]На покрајинским изборима из 2012. године, седишта у Скупштини Војводине су освојиле следеће странке и коалиције:
- Избор за бољу Војводину (58)
- Покренимо Војводину (22)
- Социјалистичка партија Србије - Партија уједињених пензионера Србије - Јединствена Србија - Социјалдемократска партија Србије (13)
- Лига социјалдемократа Војводине (10)
- Савез војвођанских Мађара (7)
- Српска радикална странка (5)
- Демократска странка Србије (4)
- Војвођански преокрет (1)
Мишљења о статусу Војводине
[уреди | уреди извор]У анкети коју је 2003. године спровела агенција "Скан" из Новог Сада, грађани Војводине су одговарали на питање о томе који је статус Војводине за њих најприхватљивији. Тада су дати следећи одговори:[2]
- Ниво аутономије из 1974. године (34,0%)
- Садашњи ниво аутономије (21,3%)
- Више аутономије у оквиру Србије, али мање него 1974. (20,2%)
- Војводина као република у Југославији (6,5%)
- Сву аутономију би требало укинути (5,8%)
- Независна Војводина (5,0%)
- Нешто друго (1,9%)
- Не знају одговор (5,3%)
Лига социјалдемократа Војводине се раније залагала за формирање Републике Војводине у оквиру федерализоване Србије. Међутим, ова странка је касније напустила ову идеју и сада се, уместо федерализоване Србије, залаже за Србију са пет аутономних покрајина.[3] За формирање Војводине Републике се данас, уместо Лиге, залаже Војвођанска партија.[4] Такође, одређени политички покрети (Трећа Србија, Напредни клуб) се залажу за укидање аутономије Војводини.[5] Удружење грађана "Доста је било - Рестарт" сматра да у Србију треба децентрализовати на нивое округа око већих градова са широким овлашћењима, док би аутономна покрајина Војводина могла представљати још један ниво власти, у који би уколико га грађани желе, војвођански окрузи делегирали посланике.[6][7]
Види још
[уреди | уреди извор]Референце
[уреди | уреди извор]- ^ „Ligi ugašena većina saveznika”. Архивирано из оригинала 14. 7. 2014. г. Приступљено 2. 6. 2014. Текст „ Izborna Reforma ” игнорисан (помоћ)
- ^ Драгомир Јанков, Војводина - пропадање једног региона, Нови Сад, 2004.
- ^ LSV: "Republika Vojvodina" prošlost - B92.net
- ^ Vesti online / Vesti / Srbija / "Autonomija je mrtva, živela Republika Vojvodina"
- ^ Vreme 1155 - Treca Srbija
- ^ Реформе у леру политичке воље | Dosta je bilo
- ^ Dosta je bilo on Twitter: "@MDCDG Mi se zalažemo za decentralizaciju na nivou okruga. Ako građani žele uz to još jedan nivo vlasti, mogu da delegiraju @SasaRadulovich"