Alfa džet
Alfa džet | ||
---|---|---|
![]() | ||
Opšte | ||
Namena | Obuka i laka podrška | |
Posada | Dva člana | |
Zemlja porekla | ![]() ![]() | |
Proizvođač | Marsel Daso / Dornije | |
Prvi let | 26. oktobar 1973. | |
Uveden u upotrebu | 4. novembar 1977. | |
Status | aktivan | |
Broj primeraka | 506 | |
Dimenzije | ||
Dužina | 12,29 m | |
Razmah krila | 9,11 m | |
Visina | 4,19 m | |
Površina krila | 17,50 m² | |
Masa | ||
Prazan | 3.500 kg | |
Normalna poletna | 5.000 kg | |
Maks. težina pri uzletanju | 7.500 kg | |
Maks. spoljni teret | 2.500 kg | |
Pogon | ||
Turbo-mlazni motor | Larzak 04-C5 | |
Potisak TMM | 13,20 kN | |
Performanse | ||
Maks. brzina na Hopt | 920 km/h | |
Taktički radijus kretanja | 610 km | |
Dolet | 2.940 km | |
Plafon leta | 14.630 m | |
Brzina penjanja | 3.420[a] m/min |
Alfa džet je avion za školovanje i obuku pilota i za dejstva vazduh-zemlja. Zajednički je razvijen i serijski proizveden od firmi nemačkog Dornijea i francuskog Marsel Dasoa. U operativnoj upotrebi je u više vazduhoplovstava, širom sveta. Proizvedeno je ukupno 506 primeraka aviona Alfa džet.[2]
Višenamenski Alfa džet je „trener“ i borbeni avion druge generacije, veoma je kompaktan i efikasan projekat. Vremenom je postao uzor projektantima, iz mnogih drugih zemalja. Poseduje prednost u podršci na malim visinama leta, u odnosu na većinu poznatih i skupih borbenih aviona. U 1970. godini, pokrenuta je njegova zajednička proizvodnja, u vazduhoplovnim industrijama Francuske i Nemačke.[3]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7f/Alpha_Jet_Logo.jpg/150px-Alpha_Jet_Logo.jpg)
Istorija
[uredi | uredi izvor]Francusko-britanski razvoj
[uredi | uredi izvor]Francusko, britansko i nemačko ratno vazduhoplovstvo (Luftvafe), 1965. godine, pokrenuli su proces zamene svoje zastarele avijacije sa mlaznim motorom, za obuku pilota i za laku podršku. Prvo su okrenuti pojedinačni nacionalni projekti, koji su kasnije sporazumno transformisani u međunarodnu francusko-britansku kooperaciju na borbenom avionu „jaguar“, 17. maja 1965. „Jaguarov“ program je 1970. godine ponovo izmenjen: britansko vazduhoplovstvo ga više nije želelo u nameni za obuku, već kao taktičkog aviona za podršku. Smatrajući ga teškog i skupog, u nameni obuke. To je odredilo potrebu za poseban razvoj aviona za obuku i laku podršku. Francuzi i Nemci, kroz program Alfa džeta, a britanci, samostalno BAE sistems hok.[2][4][5]
Francusko-nemački razvoj
[uredi | uredi izvor]U međuvremenu, Francuzi su počeli razgovore sa Zapadnom Nemačkom, za saradnju na rešavanju problema oko obezbeđenja novog aviona za školovanje i obuku pilota. Napravljeni su zajednički taktičko-tehnički zahtevi, 1968. godine. Glavna odlika te definicije je bio manji podzvučni dvomotorni avion, sa osnovnom namenom obuka pilota i laka podrška. Njihove firme, već u julu 1969. godine, predložile su tri idejna projekta:
- Marsel Daso-Brege avijacija (AMD-BA) / Dornije predložili su TA501, spajanjem postojećih koncepcija Brege 126 i Dornije P.375.
- Aerospecijal / MBB predložili su E.650 jurotrener
- VFW-foker predložili su VFT-291[2][6]
Svi predlozi su se zasnivali na primeni pogona od dva motora Snekma-turbomeca larzak, Dženeral elektrik J85-GE-4 ili Prat end Vitni Kanada JT15D-37. Nemačko ratno vazduhoplovstvo Luftvafe, je posebno insistirao da avion ima dva motora, nakon svoga teškog iskustva sa velikim gubicima i udesima sa jednomotornim F-104 starfajterom.[2]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/sr/thumb/b/be/Avalpha_1.jpg/300px-Avalpha_1.jpg)
Posle žestoke konkurencije, 23. jula 1970. godine, dve vlade su se odlučile za koncepciju TA501, koja dobija naziv Alfa džet. Oznaka „E“ je verzija namenjena za obuku, a „A“ za podršku.
Francuska i Zapadna Nemačka, počeli su za saradnju sa rešavanjem problema svojih potreba, sporazum je potpisan u julu 1969. godine. Zajednički dogovor je nagovestio da će svaka strana naručiti 200 primeraka aviona Alfa džet, stim da se vlastiti avioni sklapaju u sopstvenim fabrikama. Konačna odluka, o početku razvoja, doneta je u februaru 1972. godine.[2][3][6]
Prototipovi
[uredi | uredi izvor]Dva prototipa su razvijena i proizvedena u Francuskoj u Marsel Dasou, a paralelno dva u Dornijeu u Nemačkoj. Prvi francuski prototip je napravio prvi let 26. oktobra 1973. godine, a prvi nemački 9. januara 1974. Preostala dva prototipa su takođe poleteli pre kraja 1974. godine.
Francuska je dobila prvu operativnu letelicu u 1977. godini, dok je Nemačka, koja je želela više od jedne verzije za kopnene napade, čekala sve do 1978.[2][6]
Varijante
[uredi | uredi izvor]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8d/Nigerian_Air_Force_Dassault-Dornier_Alpha_Jet_Iwelumo-2.jpg/300px-Nigerian_Air_Force_Dassault-Dornier_Alpha_Jet_Iwelumo-2.jpg)
Operativne
[uredi | uredi izvor]- Alfa džet A : Verzija za podršku (malo profilisana za veće brzine sa šiljatim nosem) (175 primeraka za Nemačku, a zatim je prodato nekoliko primeraka i Portugaliji)
- Alfa džet E : Verzija za obuku (303 primeraka za 8 zemalja)
- Alfa džet E+ : Verzija sa poboljšanom opremom (29 primeraka prodano Belgiji)
- Alfa džet MS1 и MS2 : Verzija za podršku, sa poboljšanom opremom za Egipat.[7][8]
VTX projekat za Američku mornaricu (1977—1983)
[uredi | uredi izvor]Razvojni mornarički centar, u americi (NADC), započeo je studije u septembru 1977. godine, a pokrenut je konkurs za obezbeđenje aviona za naprednu obuku (engl. Heavier Than Air [sic]-Training Aircraft) VTX-TS, radi zamene postojećih aviona Nort ameriken T-2 bukija i Daglas TA-4F skajhoka. Povezani sa američkim Lokididom, 24. jula 1978. godine, Marsel Daso i Dornije su predložili nešto izmenjenu verziju Alfa džeta (ojačan stajni trap, duži nos, itd). Posle odbijanja poboljšane verzije Nort ameriken T-2 bukija, na bazi Aermakija MB-339, Alfa džet je ostao u konkurenciji sa avionom BAE sistems hok.[9][10]
Očekivalo se da će u slučaju pobede Lokid proizvoditi avione u Sjedinjenim Državama sa Marsel Dasoom i Dornijeom, u količini do 350 primeraka. Motori Snekma-turbomeca larzak-04-C20, takođe bi se proizvodili u Americi, u firmi Teledin kontinental motors (Ohajo).
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4d/Alpha1.jpg/250px-Alpha1.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/85/AlphajetEAC.jpg/250px-AlphajetEAC.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9e/Patrouille-de-france.jpg/250px-Patrouille-de-france.jpg)
U periodu od 8. do 25. septembra 1980. godine, Alfa džet A 58 (F-ZVAB), posebno ofarban u žuto, plavu i belu boju, obišao je Sjedinjene Američke Države. Gde je demonstriran u letu, članovima Kongresa, vlade, visokim oficirima Pentagona i specijalistima za obuku pilota u mornarici i američkom vazduhoplovstvu. U gustom rasporedu, demonstriran je u četiri do pet letova dnevno.[10]
Alfa džet A 58 je napravio 88 letova, za 18 dana, u obimu od ukupno oko 100 časova. Šezdeset sedam američkih pilota su ga leteli. Program nije usvojen, iz političko industrijskih razloga. To je odlučeno u avgustu 1983. godine. Po zahtevima Američke mornarice, izgrađen je jednomotorni avion, po licenci od BAE sistems hoka, u korporaciji Daglas, pod nazivom T-45A hok. U 2005. godini, Američka mornarica je počela da koristi 75 primeraka T-45A i 86 T-45C, za poboljšanu obuku mornaričkih pilota.[10][11][12][13]
Alfa džet 2 NGEA
[uredi | uredi izvor]Alfa džet 2, prvobitno je nazvan Alfa džet 2 NGEA (nova generacija aviona za školovanje / laku podršku), školska je verzija i za laku podršku, sa nadogradnjom sofisticiranog nišanskog sistema, sa informacijama o navigaciji, spoljnoj okolnoj situaciji i upravljanjem oružjem. Takođe je opremljen laserskim obeleživačem cilja, sistemom inercijalne navigacije itd. Sistemi su kompatibilni sa raketom Matra Madžik 2. Takođe su integrisani i motori Snekma-turbomeca larzak 04-C20, povećanog potiska. Alfa džet 2 NGEA je nastao nadogradnjom jednog od četiri postojeća prototipa.[8][14]
Alfa džet 3 lansje (1989)
[uredi | uredi izvor]Nadograđena varijanta NGEA, za poboljšanu podršku u svim vremenskim uslovima, opremljenim sistemom FLIR i sa povećanim asortimanom naoružanja.
Alfa džet 3 lansje je definisan da ima kabinu sa tandem sedištima, multifunkcijskim ekranom (MFD). Integrisan mu je radar AGAVE, lasersko otkrivanje i akvizicija cilja i skup modernih sistema za kontramere.
Konačno, Marsel Daso ga je ponudio za obuku, sa ugrađenom repnom kukom i ojačanim stajnim organima, za ratnu mornaricu.[15]
Alfa džet M, za francusku mornaricu (1990—1994)
[uredi | uredi izvor]Suočeni sa činjenicom da se koristila Fuga CM-175 zepter, u mornarici za obuku od 1960. godine, u Marsel Dasou su razmatrali novo rešenje, u periodu od 1986. godine do 1988.[16] Pristupili su ispitivanju Alfa džeta od 18. do 29. juna 1990. godine, kada je ispitivan modernizovani Super etendard (SEM), proizvoden u 40 primeraka. U junu 1991. godine, mornarica je takođe razmatrala američki T-45A hok, uključujući novu kabinu sa dva prikazivača, uključujući laserski senzor, GPS, top kalibra 20 mm, Rols-Rojsova verzija Adura Mk871, F405/401. Konačno, to rešenje je izabrano 1994. godine i francusko osoblje je obučeno u Americi u vazduhoplovnoj bazi Meridian (Misisipi).[17][18]
![]() |
![]() |
Alfa džet na aeromitingu, na Aerodromu Batajnica, 13. septembra 2009. godine.
Karakteristike
[uredi | uredi izvor]Zbirne karakteristike aviona Alfa džet[1][2][3][19][20] | ||
---|---|---|
Parametar | Vrednosti / podaci | |
Alfa džet A | Alfa džet E | |
Namena: |
|
dvosed za letačku i borbenu obuku |
Dužina: | 12,46 m (nemačka verzija) | 12,29 m |
Razmah: | 9,11 m | 9,11 m |
Visina: | 4,19 m | 4,19 m |
Površina krila: | 17,5 m² | 17,5 m² |
Trag točkova: | 2,71 m | 2,71 m |
Prednja noga od zadnjih: | 4,72 m | 4,72 m |
Masa praznog: | 3.515 kg (nemačka verzija) | 3.345 kg |
Maksimalna masa: | 8.000 kg | 7.500 kg |
Kapacitet goriva: |
|
|
Maksinmalna spoljna nosivost: | 2.500 kg | |
Pogon: | dva motora Snekma-turbomeca larzak-04-C20 potisak je 2 h 14,12 kN | dva motora Snekma-turbomeca larzak- 04-C6 potisak je 2 h 13,2 kN |
Maksimalna brzina: |
|
|
Plafon leta: | 14.630 m | 14.630 m |
Vertikalna brzina: | 3.420 m/min | |
Taktički radijus: | 540 km (obuka) | 1.450 km |
Dolet: | 2.940 km (dva podvesna rezervoara) | 1.080 km |
Trajanje leta: | do 3,5 sati | |
Staza poletanja | 410 m | 370 m |
Staza sletanja | 610 m | 500 m |
Faktor aerodinamičkog opterećenja | +8,6/−6,4 |
- Naoružanje
- Top: 1× 27 mm Mauzer BK-27, po potrebi se nosi upodtrupnom kontejneru sa bojevim kompletom od 150 granata, ili 1x 30 mm DEFA sa istovetnim bojevim kompletom.
- Rakete: 2× Matra; raketni lanseri sa 18× SNEB od 68 mm; 2× CRV7 raketna lansera sa 19× 70 mm zrna
- Rakete: 2× AIM-9 sajdvinders; 2× Matra magik II; 2× AGM-65 maverik;
- Bombe: 2.500 kg, na spoljnim nosačima tereta, uključujući različite bombe (kao što su kasetne BL755 ili slobodno padajuće sa produženim dometom).[2][3][19]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1c/Dassault-Dornier_Alpha_Jet_3-view_line_drawing.png/500px-Dassault-Dornier_Alpha_Jet_3-view_line_drawing.png)
Tri projekcije aviona Alfa džet.
Korisnici
[uredi | uredi izvor]![]() |
![]() |
Alfa džet u okviru grupe Red bul. | Francuska Akro grupa. |
![]() | |
Portugalski Alfa džet A. | Francuski Alfa džet. |
Sadašnji
[uredi | uredi izvor]Belgija, 29 primeraka
Kamerun, 11 primeraka
Kanada, 16 primeraka[b]
Egipat, 45 primeraka
Francuska, 99 primeraka
Maroko, 24 primerka
Nigerija, 24 primerka
Portugalija, 50 primeraka
Katar, 6 primeraka
Tajland, 25 primeraka
Togo, 5 primeraka
Ujedinjeno Kraljevstvo, 6 primeraka
Bivši
[uredi | uredi izvor]Modernizacija
[uredi | uredi izvor]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fc/Alphajet_rtaf_analayo.jpg/300px-Alphajet_rtaf_analayo.jpg)
Belgija je nadogradila svoje primerke dopunskom sofisticiranom opremom. Inegrisali su inercijalni navigacioni sistem u sprezi sa GPS prijemnikom, novi gornji prikazivač i sistem (engl. head-up displays) (HUD) obe reke stalno na ručicama za upravljanje (engl. Hands On Throttle-And-Stick) HOTAS. Egipat je dobio dve verzije (MS1 i MS2) sa poboljšanom opremom, takođe radi povećanja efikkasnosti za napad vazduh-zemlja.
Generalna direkcija za oružja francuske zaključila je ugovor, 31. decembra 2007. godine, u iznosu 22,6 miliona evra za filijale Marsel Dasoa Tales avioniks i SABCA, po osnovu realizacije programa modernizacije za 20 aviona, koji dobijaju opremu kao belgijski Alfa džet. Integracija inercijalnog navigacionog sistema u kombinaciji sa GPS prijemnikom, HUD, instalacije za oružje vazduh-vazduh i vazduh-zemlja itd. Prvi modernizovani avion je isporučen sredinom 2009. godine.[22]
Ukupno proizvedeno primeraka
[uredi | uredi izvor]Ukupno proizvedeno primeraka aviona Alfa džet, za sve korisnike[7] | ||
---|---|---|
Korisnik | Broj primeraka | Varijanta |
![]() ![]() |
4[v] | prototipovi |
![]() |
7 | Alfa džet 2 NGEA |
![]() |
30 | Alfa džet E (MS1) |
15 | Alfa džet MS2 | |
![]() |
33 | Alfa džet E |
![]() |
176 | Alfa džet E |
![]() |
175 | Alfa džet A |
![]() |
7 | Alfa džet E |
![]() |
24 | Alfa džet E |
![]() |
24 | Alfa džet E |
![]() |
- | 50 Alfa džet A, ustupljeno od Luftvafe |
![]() |
- | 16 Alfa džet A, ustupljeno od Luftvafe[21] |
![]() |
6 | Alfa džet E |
![]() |
- | 25 Alfa džet, A ustupljeno od Luftvafe |
![]() |
5 | Alfa džet E |
![]() |
- | 32 Alfa džet, A ustupljeno od Luftvafe |
![]() |
- | 12 Alfa džet, A ustupljeno od Luftvafe |
- | 3 primerka koriste Flait bulsi | |
Ukupno proizvedeno: | 506 primeraka, u periodu 1977-1986. |
Napomene
[uredi | uredi izvor]Vidi još
[uredi | uredi izvor]Reference
[uredi | uredi izvor]- ^ a b „Alpha Jet Jet Trainer / light Fighter Bomber” (na jeziku: (jezik: engleski)). Pristupljeno 20. 2. 2013. „Varijanta Alfa džet E”
- ^ a b v g d đ e ž „ALPHA JET ORIGINS” (na jeziku: (jezik: engleski)). airvectors.ne. Pristupljeno 16. 2. 2013. „Alfa džet – osnovni”
- ^ a b v g „Alpha Jet” (na jeziku: (jezik: engleski)). Ugolok neba. 2004. Pristupljeno 16. 2. 2013. „Alfa džet u Ugolok neba”
- ^ Le 15 janvier 1965, le Comité technique des programmes des Armées françaises fixe son choix sur le Br-121
- ^ „The SEPECAT Jaguar” (na jeziku: (jezik: engleski)). airvectors.net. Pristupljeno 16. 2. 2013. „Jaguar u vektorsajtu”
- ^ a b v „History” (na jeziku: (jezik: engleski)). milavia.net. 2002—2005. Pristupljeno 16. 2. 2013. „Istorija”
- ^ a b „ALPHA JET IN FOREIGN SERVICE / IMPROVED VARIANTS” (na jeziku: (jezik: engleski)). airvectors.net. Pristupljeno 17. 2. 2013. „Varijante Alfa džet”
- ^ a b „Variants” (na jeziku: (jezik: engleski)). airrecognition.com. Pristupljeno 17. 2. 2013. „Varijante”
- ^ Réaménagé en avril 1978
- ^ a b v „Le programme VTX pour l'U.S. Navy” (na jeziku: (jezik: francuski)). 2. 16. 2011. Pristupljeno 18. 2. 2013. „VTX program” Proverite vrednost paramet(a)ra za datum:
|date=
(pomoć) - ^ Donald 2004, str. 175
- ^ Frawley 2002, str. 48
- ^ „T-45A/C Goshawk -, United States of America” (na jeziku: (jezik: engleski)). boeing.com. Pristupljeno 18. 2. 2013. „T-45A hok”
- ^ „Alpha Jet A, Alpha Jet ATS, Alpha Jet E and Alpha Jet NGEA” (na jeziku: (jezik: engleski)). deagel.com. 2. 2. 2013. Pristupljeno 18. 2. 2013. „Alfa džet 2 NGEA”
- ^ „Dassault-Breguet / Dornier Alpha Jet 1973.” (na jeziku: (jezik: engleski)). aviastar.org. Pristupljeno 18. 2. 2013. „Alfa džet 1973.”
- ^ Une partie de la formation des futurs pilotes de l'aviation navale se déroule sur Alpha Jet depuis 1979. au sein de École de l'aviation de chasse de la BA 705 à Tours
- ^ „Un remplaçant éventuel aux CM.175 Zéphyr : l'Alphajet Marine” (na jeziku: (jezik: francuski)). ffaa.net. 2. 16. 2011. Pristupljeno 19. 2. 2013. „Alfa džet M” Proverite vrednost paramet(a)ra za datum:
|date=
(pomoć) - ^ „Dassault Étendard IVM n°56 Flotille 59S” (na jeziku: (jezik: engleski)). pyperpote.tonsite.biz. Pristupljeno 19. 2. 2013. „Flotille 59S”
- ^ a b „Alpha Jet” (na jeziku: (jezik: engleski)). fas.org. 21. 9. 1999. Pristupljeno 17. 2. 2013. „Alfa džet u FAS”
- ^ „Specification Alpha Jet E” (na jeziku: (jezik: engleski)). milavia.net. 2002—2005. Pristupljeno 19. 2. 2013. „Karakteristike Alfa džet E”
- ^ a b „Dornier Alpha Jet” (na jeziku: (jezik: engleski)). discoveryair-ds.com. Arhivirano iz originala 14. 7. 2014. g. Pristupljeno 20. 2. 2013. „Alfa džet u Kanadi”
- ^ „Module non trouvé” (na jeziku: (jezik: francuski)). defense.gouv.fr. Pristupljeno 20. 2. 2013. „Modernizacija”
Literatura
[uredi | uredi izvor]![]() | Ovaj odeljak bi trebalo proširiti. Možete pomoći dodavanjem sadržaja. |
Spoljašnje veze
[uredi | uredi izvor]- http://www.fighter-planes.com/info/alphajet.htm Arhivirano na sajtu Wayback Machine (16. avgust 2017)
- http://www.milavia.net/aircraft/alphajet/alphajet_links.htm
- http://www.ebay.com.au/sch/sis.html?_nkw=Vintage+Plane+Photo+Dassault+Alpha+Jet+AO2392+&_itemId=360400529217