Vaclav Havel
Vaclav Havel | |||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Vaclav Havel | |||||||||||||||||||||||||||
Lični podaci | |||||||||||||||||||||||||||
Datum rođenja | 5. oktobar 1936. | ||||||||||||||||||||||||||
Mesto rođenja | Prag, Čehoslovačka | ||||||||||||||||||||||||||
Datum smrti | 18. decembar 2011.75 god.) ( | ||||||||||||||||||||||||||
Mesto smrti | Vlčice, Češka | ||||||||||||||||||||||||||
Narodnost | Čeh | ||||||||||||||||||||||||||
Univerzitet | Tehnički univerzitet | ||||||||||||||||||||||||||
Porodica | |||||||||||||||||||||||||||
Supružnik | Olga Havlova (1964—1996) Dagmar Havlova (1997—2011) | ||||||||||||||||||||||||||
Politička karijera | |||||||||||||||||||||||||||
Politička stranka | Građanski forum (1989–1993) Zelena partija (2004–2011) | ||||||||||||||||||||||||||
| |||||||||||||||||||||||||||
Potpis | ![]() |
Vaclav Havel (češ. Václav Havel; Prag, 5. oktobar 1936 — Vlčice, 18. decembar 2011) je bio češki političar i jedan od ključnih ljudi tokom pokreta Plišana revolucija. Havel je bio poslednji predsednik Čehoslovačke i prvi predsednik Češke.[1][2] Služio kao poslednji predsednik Čehoslovačke od 1989. do raspada Čehoslovačke 1992, a zatim i kao prvi predsednik Češke od 1993. do 2003. Kao pisac češke književnosti poznat je po dramama, esejima i memoarima.
Havelova partija Građanski forum igrala je značajnu ulogu ulogu u Plišanoj revoluciji koja je srušila komunizam u Čehoslovačkoj 1989. godine. Ubrzo nakon toga, preuzeo je mesto predsednika, a ponovo je izabran uz veliku podršku birača sledeće godine i nakon Slovačke nezavisnosti 1993. Havel je imao ključnu ulogu u demontaži Varšavskog pakta i proširenju članstva u NATO-u na istok. Mnogi od njegovih stavova i politika, poput protivljenja slovačkoj nezavisnosti, osude čehoslovačkog tretmana Sudetskih Nemaca posle Drugog svetskog rata i davanja opšte amnestije svima koji su bili zatvoreni tokom komunizma, bili su veoma kontroverzni u njegovoj zemlji. Kao takav, na kraju svog predsedničkog mandata uživao je veću popularnost u inostranstvu nego kod kuće. Havel je nastavio život javnog intelektualca i nakon završetka predsedničkog mandata, pokrenuvši nekoliko inicijativa, uključujući Prašku deklaraciju o evropskoj savesti i komunizmu,[3][4] fondaciju VIZE 97 i godišnju konferenciju Forum 2000.
Havelova politička filozofija bila je antipotrošačka, humanitarna, ekološka, građanski aktivistička i direktno demokratska.[2] Podržavao je Češku stranku zelenih od 2004. do svoje smrti. Dobitnik je brojnih priznanja, uključujući Predsedničku medalju za slobodu, Gandijevu nagradu za mir, Filadelfijsku medalju slobode, orden Kanade, Nagradu za četiri slobode, Nagradu ambasadora savesti i Hano R. Elenbogen građansku nagradu. Akademska 2012–2013. godina na Evropskom koledžu imenovana je u njegovu čast.[5] Mnogi ga smatraju jednim od najvažnijih intelektualaca 20. veka.[6] Međunarodni aerodrom u Pragu preimenovan je u Aerodrom Vaclava Havela Prag 2012. godine.
Biografija
[uredi | uredi izvor]Rodio se u porodici preduzetnika i intelektualaca koja je bila povezana sa događajima u Češkoj 1920. i 1940. godine.[7] Zbog toga mu je komunistički režim zabranio da studira nakon završenog potrebnog školovanja. To je razlog zašto je otišao u hemijsku laboratoriju. Takođe je dopisno završio još neke škole. Već kao tinejdžer, objavljivao je drame koje su izvođene i donele su mu i međunarodni prestiž. Bio je aktivan sudeonik pokreta Praško proljeće 1968. godine. Zbog toga je stavljen pod prismotru vlasti koje su ga često zlostavljale. Najduže je u zatvoru proveo četiri godine.
Jedan od ljudi sa kojim se javno svađao je poznati pisac Milan Kundera. Kada je došla 1989. i kada su demokratske promene zahvatile Evropu, Havel se ponovo uključio u revolucionarno delovanje. Kao predsednik organizacije Građanski forum, bio je jedan od onih sa kojima su komunisti morali da pregovaraju. Od 1989. do 1992. bio je deveti predsednik Čehoslovačke, a od 1993. do 2003. bio je predsednik Češke u dva mandata. Njegov prijatelj Ivan Medek je imenovan za direktor Kancelarije predsednika Republike (kancelar).[8]
Bio je veliki zagovornik bombardovanja Srba u Republici Srpskoj a kasnije (1999) i Srbije. Tvorac je fraze "Humanitarno bombardovanje."
Ženio se dva puta, a prva supruga Olga nije se sviđala njegovoj majci. Ipak, bila je slavljena kao svetica u očima češkog naroda. Nakon Olgine smrti, drugi put se oženio glumicom, danas poznatom kao Dagmar Havlova.
Kako je Havel bio strasni pušač, dijagnoziran mu je rak pluća u decembru 1996. No, uspeo je da ga pobedi.
Dobio je mnoge nagrade, među kojima i onu Amnesti internašonala zbog borbe za ljudska prava.
Smrt
[uredi | uredi izvor]Preminuo je 18. decembra 2011. u 10.15, u 76. godini života. Zbog dugotrajnih zdravstvenih komplikacija se u poslednjim mesecima života nije pojavljivao u javnosti, već je živeo miran život u porodičnoj vikendici u selu Hradeček u Trutnova. U javnosti se poslednji put pojavio 10. decembra 2011, pri dočeku svog dugogodišnjeg prijatelja Dalaj Lame, koji je u Prag došao na Havelov poziv.[9]
Dela
[uredi | uredi izvor]Zbirke poezije
[uredi | uredi izvor]- Čtyři rané básně (Four Early Poems)
- Záchvěvy I & II, 1954 (Quivers I & II)
- První úpisy, 1955 (First promissory notes)
- Prostory a časy, 1956 (Spaces and times)
- Na okraji jara (cyklus básní), 1956 (At the edge of spring (poetry cycle))
- Antikódy, 1964 (Anticodes)
Drame
[uredi | uredi izvor]- Life Ahead/You Have Your Whole Life Ahead of You, 1959, (Život před sebou)
- Motomorphosis/Motormorphosis, 1960/1961, (Motomorfóza)
- Ela, Hela, and the Hitch, 1960/1961, (Ela, Hela a stop)
- An Evening with the Family, 1960, (Rodinný večer)
- Hitchhiking, 1961, (Autostop), with Ivan Vyskočil
- The Best Years of Missis Hermanová, 1962, (Nejlepší rocky paní Hermanové)
- The Garden Party (Zahradní slavnost), 1963
- The Memorandum (or The Memo), 1965, (Vyrozumění)
- The Increased Difficulty of Concentration, 1968, (Ztížená možnost soustředění)
- Butterfly on the Antenna, 1968, (Motýl na anténě)
- Guardian Angel, 1968, (Anděl strážný)
- Conspirators, 1971, (Spiklenci)
- The Beggar's Opera, 1975, (Žebrácká opera)
- Audience, 1975, (Audience)
- Unveiling, 1975, (Vernisáž)
- Mountain Hotel 1976, (Horský hotel)
- Protest, 1978, (Protest)
- Mistake, 1983, (Chyba)
- Largo desolato 1984, (Largo desolato)
- Temptation, 1985, (Pokoušení)
- Redevelopment, 1987, (Asanace)
- The Pig, or Václav Havel's Hunt for a Pig (Prase, aneb Václav Havel's Hunt for a Pig), 1987
- Tomorrow, 1988, (Zítra to spustíme)
- Leaving (Odcházení), 2007
- Dozens of Cousins (Pět Tet), 2010, a Vanӗk play, a short sketch/sequel to Unveiling
Publicistika
[uredi | uredi izvor]- The Power of the Powerless (1985) [Includes 1978 titular essay. Online]
- Living in Truth (1986)
- Letters to Olga (Dopisy Olze) (1988)
- Disturbing the Peace (1991)
- Open Letters (1991)
- Summer Meditations (Letní přemítání) (1992/93)
- Towards a Civil Society (1994)
- The Art of the Impossible (1998)
- To the Castle and Back (2007)
Knjige beletristike za decu
[uredi | uredi izvor]- Pizh'duks
Filmovi
[uredi | uredi izvor]- Odcházení, 2011
Reference
[uredi | uredi izvor]- ^ Webb, W. L. (18. 12. 2011). „Václav Havel obituary”. The Guardian.
- ^ a b Crain, Caleb (21. 03. 2012). „Havel's Specter: On Václav Havel”. The Nation. Pristupljeno 16. 7. 2014.
- ^ Tismăneanu, Vladimir (2010). „Citizenship Restored”. Journal of Democracy. 21 (1): 128—135. doi:10.1353/jod.0.0139.
- ^ „Prague Declaration on European Conscience and Communism”. Victims of Communism Memorial Foundation. 9. 6. 2008. Arhivirano iz originala 18. 5. 2011. g. Pristupljeno 10. 5. 2011.
- ^ „Opening Ceremony, Bruges Campus”. Arhivirano iz originala 31. 10. 2013. g. Pristupljeno 2. 12. 2012.
- ^ „Prospect Intellectuals: The 2005 List”. Prospect. Arhivirano iz originala 23. 5. 2017. g. Pristupljeno 6. 4. 2010.
- ^ Webb, W. L. (18. 12. 2011). „Václav Havel obituary”. The Guardian. Pristupljeno 18. 12. 2011.
- ^ PRECLÍK, Vratislav. Masaryk a legie (Masaryk and legions), váz. kniha bound. book, 219 pages, first issue - vydalo nakladatelství Paris Karviná, Žižkova 2379 (734 01 Karviná-Mizerov, CZ) ve spolupráci s Masarykovým demokratickým hnutím (In association wiith the Masaryk democratic movement, Prague). 2019. ISBN 978-80-87173-47-3. str. 24-25, 151, 157, 169, 184-185.
- ^ Prijateljstvo duhovnog vođe i dramaturga Arhivirano na sajtu Wayback Machine (10. јануар 2012) (en)
Литература
[uredi | uredi izvor]- Commentaries and Op-eds by Václav Havel and in conjunction between Václav Havel and other renowned world leaders for Project Syndicate.
- "Excerpts from The Power of the Powerless (1978)", by Václav Havel. "Excerpts from the Original Electronic Text provided by Bob Moeller, of the University of California, Irvine."
- "The Need for Transcendence in the Postmodern World" (Speech republished in THE FUTURIST magazine). Приступљено 19 December 2011
- „Václav Havel: 'We are at the beginning of momentous changes'”. Архивирано из оригинала 22. 6. 2008. г. Приступљено 10. 4. 2019.. Czech.cz (Official website of the Czech Republic), 10 September 2007. Приступљено 21 December 2007. On personal responsibility, freedom and ecological problems.
- Two Messages Václav Havel on the Kundera affair, English, salon.eu.sk, October 2008
- Keane, John. Václav Havel: A Political Tragedy in Six Acts. New York: Basic Books. 2000. ISBN 978-0-465-03719-3.. (A sample chapter [in HTML and PDF formats] is linked on the author's website, "Books" Arhivirano na sajtu Wayback Machine (18. јул 2006).)
- Kriseová, Eda (1993). Václav Havel. Превод: Caleb Crainlocation=New York. St. Martin's Press. ISBN 978-0-312-10317-0.
- Pontuso, James F. Václav Havel: Civic Responsibility in the Postmodern Age. New York: Rowman & Littlefield. 2004. ISBN 978-0-7425-2256-5..
- Rocamora, Carol (2004). Acts of Courage. New York: Smith & Kraus. ISBN 978-1-57525-344-2..
- Symynkywicz, Jeffrey (1995). Václav Havel and the Velvet Revolution. Parsippany, New Jersey: Dillon Press. ISBN 978-0-87518-607-8.
- Zantovsky, Michael (2014). Havel: A Life. ISBN 9780802123152.
Spoljašnje veze
[uredi | uredi izvor]- Václav Havel
- Václav Havel kao Predsjednik Češke Republike (cs)
- Češka: Umro Vaclav Havel („Večernje novosti“, 18. decembar 2011)
- After the Velvet, an Existential Revolution? dialogue between Václav Havel and Adam Michnik, English, salon.eu.sk, November 2008
- Warner, Margaret. "Online Focus: Newsmaker: Václav Havel" Arhivirano na sajtu Wayback Machine (4. septembar 2013). The NewsHour with Jim Lehrer. PBS, broadcast 16 May 1997. Pristupljeno 21 December 2007. (NewsHour transcript.)
- Václav Havel Official website
- Václav Havel Library, Prague
- Knihovna Vaclava Havla (Vaclav Havel Library) at Google Cultural Institute
- Encyclopædia Britannica's biography of Václav Havel
- Watch Citizen Havel, a film about Václav Havel, at www.dafilms.com
- Vaclav Havel na sajtu C-SPAN (jezik: engleski)
- Vaclav Havel na sajtu IMDb (jezik: engleski)
- „Prikuljene vijesti i komentari o članku Vaclav Havel”. The Guardian.
- Václav Havel archive from The New York Review of Books
- Havel at Columbia: Bibliography: Human Rights Archive
- Radio Prague's detailed account of Havel's life
- Bio of Václav Havel
- New York Times obit
- The Havel Festival Arhivirano na sajtu Wayback Machine (8. januar 2015)
- The Dagmar and Václav Havel Foundation
- Last interview, given to The European Strategist
- Václav Havel Arhivirano na sajtu Wayback Machine (2. decembar 2018) Freedom Collection interview
- Komunizam, Istočna Evropa i Čehoslovačka: Vaclav Havel - inženjer Plišane revolucije (B92, 18. decembar 2021)