Maxi (супермаркет)
Delhaize Serbia | |
---|---|
![]() | |
д.о.о. | |
Делатност | малопродаја |
Основано | 30. јул 2004. 2000. (основано) | (тренутни облик)
Претходник | Delta Maxi Group |
Седиште | Јурија Гагарина 14, Београд |
Подручје покривености | Србија |
Руководиоци | Александар Ројер Квентин (директор) |
Производи | супермаркете |
Брендови | Maxi, Tempo, Shop&Go |
Приход | ![]() |
Профит | ![]() |
Укупна актива | ![]() |
Укупан капитал | ![]() |
Власник | Lion Retail Holdings (100%) |
Број запослених | 12.629 (2018) |
Матична компанија | Ahold Delhaize |
Подружница | ТП Србија д.о.о. |
Веб-сајт | www |
Delhaize Serbia (пуни правни назив: Delhaize Serbia d.o.o. Beograd) или Delhaize Maxi, српски је ланац супермаркета чији је власник Ahold Delhaize, са седиштем у Београду. Основан 2000. године, ланац има 476 продавница у региону.[3] До 2016. има 20,60% тржишног учешћа у Србији.[4]
Историја
[уреди | уреди извор]Maxi је у Србији постао највеће малопродајно предузеће куповином предузећа C-market и Pekabeta. У марту 2011. Ahold Delhaize је купио ланац супермаркета Maxi од српског предузећа Delta Holding за 932,5 милиона евра.[3]
Од 2013. Maxi и Tempo више не послују у Црној Гори и Албанији.
Од 2014. Maxi и Tempo више не послују у Босни и Херцеговини. Tropic Group из Бања Луке откупио је од власништво предузећа Delhaize BiH над 39 малопродајних супермаркета (Maxi, Tempo).[5]
Током 2017. имали су највећу маржу у Србији.[6]
Током 2022. године гледано по промету Delhaize Serbia био је највећи трговински ланац у Србији, са приходима од 134,5 милијарди динара.[7]
Анализа маржи великих трговачких ланаца у Србији, коју је спровео Републички завод за статистику на анализи за један период 2023. године, показала је да Delhaize има највећу маржу на тржишту у износу 23.8 одсто.[8]
Локације
[уреди | уреди извор]Србија
[уреди | уреди извор]Maxi се брзо проширио широм Србије, а планира да има ланац широм Балкана. Тренутно имају своје објекте у следећим местима:
Maxi супермаркети: |
|
Shop&Go: |
|
Галерија
[уреди | уреди извор]- Један од објекта у Нишу (отворен 2022.)
Види још
[уреди | уреди извор]Референце
[уреди | уреди извор]- ^ а б „БИЛАНС УСПЕХА (2018) - Delhaize Serbia”. apr.gov.rs. Приступљено 10. 8. 2019.[мртва веза]
- ^ а б „БИЛАНС СТАЊА (2018) - Delhaize Serbia”. apr.gov.rs. Приступљено 10. 8. 2019.[мртва веза]
- ^ а б Škrbić, M. „Delta prodala Maksi za 932,5 miliona evra”. blic.rs (на језику: српски). Архивирано из оригинала 22. 10. 2014. г. Приступљено 18. 11. 2013.
- ^ „Belgian Delhaize withdraws from BiH” (на језику: Bosnian). bhdijaspora.com. bhdijaspora.com. Архивирано из оригинала 9. 8. 2014. г. Приступљено 4. 1. 2016.
- ^ „VISINA TRGOVAČKIH MARŽI U SRBIJI I OKRUŽENJU - Макроекономија” (на језику: српски). 2018-10-10. Приступљено 2023-10-05.
- ^ „Koliko zarađuju najveći trgovinski lanci u Srbiji i da li su oni krivi za inflaciju?”. Bankar.rs (на језику: енглески). 2023-08-24. Приступљено 2023-10-05.
- ^ Телесковић, Аница (2023-09-21). „Anica Telesković: Uticaj parizera na inflaciju u Srbiji - Novi Standard”. Нови Стандард (на језику: српски). Приступљено 2023-10-05.