1. јул
Изглед
1. јул (1.7.) је 182. дан године по грегоријанском календару (183. у преступној години). До краја године има још 183 дана.
Догађаји
[уреди | уреди извор]јул | ||||||
П | У | С | Ч | П | С | Н |
1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 |
22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
29 | 30 | 31 | ||||
- 69 — Трупе у Египту прогласиле Веспазијана за деветог римског цара.
- 1097 — Крсташи предвођени Боемундом Тарентским су у бици код Дорилеја поразили селџучку војску предвођену Килиџ Арсланом.
- 1569 — Закључена је Лублинска унија којом су се ујединиле Литванија и Пољска у Државна заједница Пољске и Литваније. Деобом Пољске 1795. већи део Литваније припао је Русији.
- 1835 — У Пешти је штампан први број „Сербског народног листа“, илустрованог књижевног недељника Срба у Мађарској, који је покренуо публициста и уредник „Летописа“ Матице српске Теодор Павловић. Лист је с краћим прекидима излазио до 1848.
- 1866 — Штампане Прве српске поштанске марке
- 1867 — Онтарио, Квебек, Нова Шкотска и Њу Брансвик прогласиле су федералну унију Канада, која је Актом о Британској Северној Америци британског парламента добила статус доминиона.
- 1887 — Почела је да ради прва астрономско-метеоролошка станица у Србији, коју је у својој кући на Врачару у Београду организовао професор Велике школе Милан Недељковић. Године 1902. он је почео да издаје и прву општу прогнозу времена.
- 1921 —
- На тајном састанку у Шангају основана је Комунистичка партија Кине, која је 1949. преузела власт у Кини.
- Први пут је примењена вакцина за заштиту деце од туберкулозе (БЦГ).
- 1942 — Немачке трупе су у Другом светском рату, после осмомесечне опсаде, заузеле Севастопољ, најважнију совјетску црноморску луку на полуострву Крим.
- 1946 — САД су извршиле нуклеарну пробу, на атолу Бикини у Пацифику, бацивши трећу атомску бомбу.
- 1960 — Гана је постала република, с првим председником Кваме Нкрумахом.
- 1962 — Афричка република Руанда и краљевина Бурунди су стекле независност, након што је Генерална скупштина УН у фебруару укинула надзор над ове две државе.
- 1966 — Одржан је „Брионски пленум“ Централног комитета Савеза комуниста Југославије, на којем су из руководства партије уклоњени Александар Ранковић, потпредседник СФР Југославије и Светислав Стефановић Ћећа, савезни секретар за унутрашње послове, што је значило и уклањање са државних функција. Као личности одговорне за рад Службе државне безбедности они су оптужени за прислушкивање председника СФРЈ Јосипа Броза Тита и за шовинистичку политику према Албанцима на Косову.
- 1991 — На састанку у Прагу лидери источноевропских земаља укинули су војни савез Варшавски пакт, основан 1955.
- Стипе Месић, после месец и по дана закашњења, изабран за председника Председништва СФРЈ.
- 1994 — Вођа Палестинске ослободилачке организације Јасер Арафат вратио се у Палестину, након 27-годишњег избеглиштва.
- 1997 — Хонгконг је, након што је 150 година био под британском управом поново враћен под кинеску јурисдикцију, као њен специјални административни регион.
- 2000 —
- 2001 — У Аћеху у Индонезији, пронађено је 27 измасакрираних тела. Током сепаратистичког рата побуњеника, чланова Покрета за ослобођење Аћеха, у том месту је од средине седамдесетих убијено преко 870 људи.
- 2002 —
- 2003 — САД су укинуле војну помоћ за око 50 земаља, укључујући и Србију и Црну Гору. Те земље нису до одређеног рока, са Вашингтоном потписале билатерални споразум о неизручивању америчких држављана Међународном кривичном суду у Хагу.
- 2004 — НАСА-ина свемирска летелица Касини ушла је у Сатурнову орбиту након седмогодишњег путовања.
- 2013 — Хрватска је постала 28. пуноправна чланица Европске уније.
- 2016 — Српски репер Дада објавио је албум Ни на небу ни на земљи после шест година од изласка његовог првог албума.
Рођења
[уреди | уреди извор]- 1646 — Готфрид Вилхелм Лајбниц, немачки филозоф, математичар, физичар и дипломата. (прем. 1716)[1]
- 1804 — Жорж Санд, француска књижевница. (прем. 1876)[2]
- 1872 — Луј Блерио, француски инжењер и пилот. (прем. 1936)[3]
- 1899 — Чарлс Лотон, енглески глумац. (прем. 1962)[4]
- 1902 — Вилијам Вајлер, амерички редитељ, продуцент и сценариста. (прем. 1981)[5]
- 1916 — Оливија де Хевиленд, британско-америчка глумица. (прем. 2020)[6]
- 1931 — Лесли Карон, француска глумица.[7]
- 1934 — Сидни Полак, амерички редитељ, продуцент и глумац. (прем. 2008)[8]
- 1935 — Оливер Млакар, хрватски ТВ водитељ.[9]
- 1939 — Карен Блек, америчка глумица, сценаристкиња и музичарка. (прем. 2013)[10]
- 1942 — Женевјев Бижо, канадска глумица.[11]
- 1945 — Деби Хари, америчка музичарка, модел и глумица.[12]
- 1946 — Слободан Сантрач, српски фудбалер и фудбалски тренер. (прем. 2016)[13]
- 1947 — Гаетано Тијене, италијански кардиолог, академик и инострани члан Одељења медицинских наука Српске академије наука и уметности.[14]
- 1952 — Ден Акројд, канадски глумац, комичар, продуцент, сценариста и музичар.[15]
- 1953 — Јадранка Косор, хрватска политичарка, новинарка, премијерка Хрватске (2009—2011).
- 1955 — Владимир Петровић Пижон, српски фудбалер и фудбалски тренер.[16]
- 1961 — Дајана, принцеза од Велса, прва супруга Чарлса, принца од Велса, најстаријег сина и наследника краљице Елизабете II. (прем. 1997)[17]
- 1961 — Карл Луис, амерички атлетичар.[18]
- 1961 — Горан Петровић, српски књижевник и академик. (прем. 2024)[19]
- 1962 — Андре Брауер, амерички глумац. (прем. 2023)[20]
- 1967 — Памела Андерсон, канадско-америчка глумица и модел.[21]
- 1968 — Жорди Мола, шпански глумац.[22]
- 1970 — Тајчи, хрватска музичарка.
- 1971 — Миси Елиот, америчка музичарка, музичка продуценткиња и плесачица.[23]
- 1971 — Џулијана Николсон, америчка глумица.[24]
- 1971 — Мелиса Питерман, америчка глумица.[25]
- 1975 — Суфјан Стивенс, амерички музичар.[26]
- 1976 — Патрик Клајверт, холандски фудбалер и фудбалски тренер.[27]
- 1976 — Руд ван Нистелрој, холандски фудбалер и фудбалски тренер.[28]
- 1976 — Горан Николић, црногорски кошаркаш.[29]
- 1977 — Веселин Петровић, српски кошаркаш и кошаркашки тренер.[30]
- 1977 — Лив Тајлер, америчка глумица и модел.[31]
- 1982 — Хилари Бартон, америчка глумица.[32]
- 1985 — Тејлор Рочести, америчко-црногорски кошаркаш.[33]
- 1985 — Леа Седу, француска глумица.[34]
- 1985 — Млађен Шљиванчанин, српски кошаркаш.[35]
- 1989 — Данијел Рикардо, аустралијски аутомобилиста.[36]
- 1990 — Вујадин Савић, српски фудбалер.[37]
- 1992 — Мија Малкова, америчка порнографска глумица.[38]
Смрти
[уреди | уреди извор]- 1839 — Махмуд II, османски султан. (рођ. 1789)[39]
- 1853 — Бранко Радичевић, велики српски песник. (рођ. 1824)[40]
- 1860 — Чарлс Гудјир, амерички индустријалац. (рођ. 1800)[41]
- 1876 — Михаил Бакуњин, руски револуционар анархист. (рођ. 1814)[42]
- 1881 — Рудолф Херман Лоце, немачки филозоф. (рођ. 1817).[43]
- 1896 — Херијет Бичер Стоу, америчка књижевница. (рођ. 1811)[44]
- 1928 — Вјекослав Клаић, хрватски историчар и писац. (рођ. 1848)[45]
- 1957 — Драго Герваис, хрватски књижевник. (рођ. 1904)[46]
- 1971 — Вилијам Лоренс Браг, британски физичар и рендгенски кристалограф. (рођ. 1890)[47]
- 1974 — Хуан Доминго Перон, аргентински генерал и политичар. (рођ. 1895)[48]
- 1996 — Стив Тешич, амерички писац, драматург и сценариста, добитник Оскара за оригинални сценарио 1979. године (рођ. 1942)[49]
- 1999 — Џошуа Нкомо, јужнородезијски политичар. (рођ. 1917)[50]
- 2001 — Николај Генадијевич Басов, совјетски физичар, добитник Нобелове награде за физику. (рођ. 1922)[51]
- 2008 — Дејан Медаковић, академик, бивши председник САНУ (1999—2003) (рођ. 1922)[52]
Празници и дани сећања
[уреди | уреди извор]- Српска православна црква слави:
- Свете мученике Леонтија, Ипатија и Теодула
- Преподобни Леонтије прозорљиви;
- Свети мученик Етерије;
- Свети преподобни Еразмо;
- Свети преподобни Леонтије пастир;
- Свети Михаил Уломпски, грузијски;
- Света два мученика;
- Сабор светог архангела Михаила близу светог Јулијана у Фору;
- Блажена Схимонахиња Макарија;
- Пресвета Богородица Богољубовска
Види још
[уреди извор]Референце
[уреди извор]- ^ Strickland, Lloyd (2006). The Shorter Leibniz Texts : a Collection of New Translations
. New York: Continuum. стр. 1. ISBN 978-1-4411-9994-2.
- ^ „George Sand | Biography, Books, & Facts | Britannica”. www.britannica.com (на језику: енглески). 2024-01-18. Приступљено 2024-02-05.
- ^ Elliot, B.A. (2000). Blériot: Herald of an Age. Stroud: Tempus. стр. 11. ISBN 978-0-7524-1739-4.
- ^ „Charles Laughton | Biography, Movies, Plays, & Facts | Britannica”. www.britannica.com (на језику: енглески). 2024-01-17. Приступљено 2024-02-05.
- ^ „William Wyler | Director, Producer, Actor”. IMDb (на језику: енглески). Приступљено 2024-02-05.
- ^ Thomas, Tony (1983). The Films of Olivia de Havilland. New York: Citadel Press. стр. 20. ISBN 978-0-8065-0988-4.
- ^ „Leslie Caron | Rotten Tomatoes”. www.rottentomatoes.com (на језику: енглески). Приступљено 2024-02-05.
- ^ „Sydney Pollack | Director, Producer, Actor”. IMDb (на језику: енглески). Приступљено 2024-02-05.
- ^ „Mlakar, Oliver - Hrvatska enciklopedija”. www.enciklopedija.hr. Приступљено 2024-02-05.
- ^ „Karen Black | Rotten Tomatoes”. www.rottentomatoes.com (на језику: енглески). Приступљено 2024-02-05.
- ^ „Geneviève Bujold | Rotten Tomatoes”. www.rottentomatoes.com (на језику: енглески). Приступљено 2024-02-05.
- ^ „Debbie Harry | Actress, Composer, Producer”. IMDb (на језику: енглески). Приступљено 2024-02-05.
- ^ Admin (2010-01-16). „Santrač Slobodan”. reprezentacija.rs (на језику: енглески). Приступљено 2024-02-05.
- ^ „Гаетано Тиене”. sanu.ac.rs. Приступљено 26. 1. 2024.
- ^ „Dan Aykroyd | Rotten Tomatoes”. www.rottentomatoes.com (на језику: енглески). Приступљено 2024-02-05.
- ^ Admin (2020-04-19). „Petrović Vladimir”. reprezentacija.rs (на језику: енглески). Приступљено 2024-02-05.
- ^ „Diana, princess of Wales | Biography, Marriage, Children, & Death”. Encyclopedia Britannica (на језику: енглески). Приступљено 26. 6. 2020.
- ^ „Carl Lewis | Biography, Olympic Medals, & Facts”. Encyclopedia Britannica (на језику: енглески). Приступљено 26. 6. 2020.
- ^ „ГОРАН ПЕТРОВИЋ”. sanu.ac.rs. Приступљено 26. 1. 2024.
- ^ „Andre Braugher | Rotten Tomatoes”. www.rottentomatoes.com (на језику: енглески). Приступљено 2024-02-05.
- ^ „Pamela Anderson | Actress, Producer, Director”. IMDb (на језику: енглески). Приступљено 2024-02-05.
- ^ „Jordi Mollà | Actor, Writer, Director”. IMDb (на језику: енглески). Приступљено 2024-02-05.
- ^ „Missy Elliott Songs, Albums, Reviews, Bio & More”. AllMusic (на језику: енглески). Приступљено 2024-02-05.
- ^ „Julianne Nicholson | Rotten Tomatoes”. www.rottentomatoes.com (на језику: енглески). Приступљено 2024-02-05.
- ^ „Melissa Peterman | Rotten Tomatoes”. www.rottentomatoes.com (на језику: енглески). Приступљено 2024-02-05.
- ^ „Sufjan Stevens | Music Artist, Music Department, Composer”. IMDb (на језику: енглески). Приступљено 2024-02-05.
- ^ „Patrick Kluivert - Player profile”. www.transfermarkt.com (на језику: енглески). Приступљено 2024-02-05.
- ^ „Netherlands - R. van Nistelrooij - Profile with news, career statistics and history - Soccerway”. int.soccerway.com. Приступљено 2024-02-05.
- ^ Eurobasket. „Goran Nikolic, Basketball Player, News, Stats - Eurobasket”. Eurobasket LLC. Приступљено 2024-02-05.
- ^ Eurobasket. „Veselin Petrovic, Basketball Player, News, Stats - Eurobasket”. Eurobasket LLC. Приступљено 2024-02-05.
- ^ „Liv Tyler | Rotten Tomatoes”. www.rottentomatoes.com (на језику: енглески). Приступљено 2024-02-05.
- ^ „Hilarie Burton | Rotten Tomatoes”. www.rottentomatoes.com (на језику: енглески). Приступљено 2024-02-05.
- ^ Eurobasket. „Taylor Rochestie, Basketball Player, News, Stats - Eurobasket”. Eurobasket LLC. Приступљено 2024-02-05.
- ^ „Léa Seydoux | Actress, Additional Crew, Soundtrack”. IMDb (на језику: енглески). Приступљено 2024-02-05.
- ^ „MLADJEN SLJIVANCANIN | EuroLeague”. Euroleague Basketball (на језику: енглески). Приступљено 2024-02-05.
- ^ „Daniel Ricciardo”. www.eurosport.com. Приступљено 2024-02-05.
- ^ „Vujadin Savic - Player profile”. www.transfermarkt.com (на језику: енглески). Приступљено 2024-02-05.
- ^ „Mia Malkova | Actress, Producer”. IMDb (на језику: енглески). Приступљено 2024-02-05.
- ^ „Mahmud II | Ottoman Sultan & Reformer | Britannica”. www.britannica.com (на језику: енглески). Приступљено 2024-02-05.
- ^ „28. март | Годишњица рођења Бранка Радичевића”. Прометеј (на језику: српски). Приступљено 2024-02-05.
- ^ „Charles Goodyear | Rubber, Vulcanization, Inventor | Britannica”. www.britannica.com (на језику: енглески). 2023-12-25. Приступљено 2024-02-05.
- ^ „Internet Archive: Digital Library of Free & Borrowable Books, Movies, Music & Wayback Machine”. archive.org. Приступљено 2024-02-05.
- ^ „Rudolf Hermann Lotze | Idealism, Metaphysics, Logic | Britannica”. www.britannica.com (на језику: енглески). Приступљено 2024-02-05.
- ^ „Harriet Beecher Stowe | Writer”. IMDb (на језику: енглески). Приступљено 2024-02-05.
- ^ „Klaić, Vjekoslav - Hrvatska enciklopedija”. www.enciklopedija.hr. Приступљено 2024-02-05.
- ^ „Na dan 1.7.1957.: Umro Drago Gervais, hrvatski književnik.”. www.nadanasnjidan.net. Приступљено 2024-02-05.
- ^ „The Nobel Prize in Physics 1915”. NobelPrize.org (на језику: енглески). Приступљено 2024-02-05.
- ^ „Juan Peron | Rise to Power, Wife, & Death | Britannica”. www.britannica.com (на језику: енглески). 2023-12-28. Приступљено 2024-02-05.
- ^ „Steve Tesich | Writer, Additional Crew”. IMDb (на језику: енглески). Приступљено 2024-02-05.
- ^ „Joshua Nkomo | Biography, Politics, & Facts | Britannica”. www.britannica.com (на језику: енглески). Приступљено 2024-02-05.
- ^ „Nikolay Basov | Nobel Prize, Laser Physics, Quantum Mechanics | Britannica”. www.britannica.com (на језику: енглески). 2023-12-10. Приступљено 2024-02-05.
- ^ „Члан САНУ”. web.archive.org. 2016-03-04. Архивирано из оригинала 04. 03. 2016. г. Приступљено 2024-02-05.